natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Certain techniques and methods dealing with promotion of the cultural products or services cannot be acquired and practiced other than with the support of foreign lecturers.
Anumite tehnici sau metode de punere în valoare a produselor sau serviciilor culturale nu pot fi transmise si exersate decât prin facilitarea unor lectori străini.
This is true also in the case of digital storytelling, which helps promote the museum heritage and train and educate specialists in this field.
Este si cazul tehnicii de digital storytelling, care ajută la punerea în valoare si la educarea prin patrimoniul muzeal.
Besides, one of the strategic courses of action in the field of vocational training within the NICRT is the updating of the tools for the definition of occupations and qualifications, curricula and extracurricular activities by skill levels set by the National Authority for Qualifications, for the training programs
De asemenea, una dintre direcţiile strategice de acţiune în domeniul formării profesionale din cadrul INCFC este actualizarea instrumentelor de descriere a ocupaţiilor si calificărilor, a programei si a auxiliarelor curriculare, pe nivelurile de calificare
organized by the Institute, facilitating mobility and increasing their relevance to the labor market in the cultural sector.
stabilite prin Cadrul naţional al calificărilor, pentru programele de formare profesională organizate de Institut, facilitarea mobilităţii si creşterea relevanţei acestora pentru piaţa muncii din sectorul cultural.
Anda Becuţ, Bianca Bâlşan, Liviu Chelcea, Cătălin Dărăşteanu, Delia Mucică, Contribution of the Copyright-Based Industries to the National Economy, CCCDC, 2011
Anda Becuţ, Bianca Bâlsan, Liviu Chelcea, Cătălin Dărăsteanu, Delia Mucică, Contribuţia industriilor bazate pe copyright la economia naţională, CCCDC, 2011
Andrei Crăciun, Artists and Active People in Cultural and Creative Industries: perceptions, attitudes and opinions of the population - in the Cultural Consumption Barometer 2014.
Andrei Crăciun, Artistii si persoanele active în sectoarele culturale şi creative: percepţii, atitudini si opinii întâlnite în rândul populaţiei în Barometrul de Consum Cultural 2014.
Culture between Global and Local, Anda Becuţ and Carmen Croitoru, editura Pro Universitaria, Bucharest, 2014
Cultura între global si local, Anda Becuţ si Carmen Croitoru, editura Pro Universitaria, Bucuresti, 2014
Mircea Comşa, Cosima Rughiniş and Claudiu Tufiş, Attitudes Towards Work in Romania, Soros Foundation Romania, 2008, available at http://www.fundatia.ro/sites/default/files/Atitudini%20fata%20de%20munca.pdf
Mircea Comsa, Cosima Rughinis si Claudiu Tufis, Atitudini faţă de muncă în România, Fundaţia Soros România, 2008, disponibil la http://www.fundatia.ro/sites/default/files/Atitudini%20fata%20de%20munca.pdf
"Oleg Danovski" National Opera and Ballet Theatre
Teatrul Naţional de Operă şi Balet „Oleg Danovski"
Hungarian State Theatre "Csiky Gergely''
Teatrul Maghiar de Stat „Csiky Gergely''
Lucia Sturdza Bulandra Municipal Theatre
Teatrul pentru copii şi tineret „Colibri''
"Ariel" Children and Youth Theatre
Teatrul Municipal Lucia Sturdza Bulandra
"Merlin" Children and Youth Theatre
Teatrul de copii şi tineret „Ariel"
G. Sbiera" Bucovina Library
Radio România - Orchestrele şi corurile Radio
"Alexandru D. Xenopol" County Library
Ateneul Popular „Mr. Gh. Pastia"
"Nicolae Milescu Spătaru" County Library
Corul Naţional de cameră Madrigal „Constantin Marin"
"loan N. Roman" County Library
Biblioteca Judeţeană „Alexandru D. Xenopol"
"Ion Borcea" Natural Science Museum Complex
Biblioteca Judeţeană „Ion Heliade Rădulescu"
"Dimitrie Gusti" National Village Museum
Muzeul Municipal de Istorie Oneşti
The National Art Museum of
Naţional de Studii „Mihai Eminescu"
The National History Museum of Romania
Muzeul Naţional al Satului „Dimitrie
Banatul Montan Museum - Reşiţa
Muzeul Naţional de Artă al României
Dunării de Jos Călăraşi Museum
Muzeul Naţional de Istorie a
"Octavian Goga" Ciucea Memorial Museum
Muzeul Judeţean de Etnografie şi al Regimentului de Graniţă Caransebeş
The Ethnographic Museum of Transylvania
Muzeul Dunării de Jos Călăraşi
Constanţa National History and Archeology Museum
Muzeul Memorial „Octavian Goga" Ciucea
Alexandru Ştefulescu County Museum - Gorj
Muzeul de Artă Populară Constanţa
Deva Museum of Dacian and
Muzeul de Istorie Naţională şi
'Victor Gorduza” County Museum of Mineralogy - Baia Mare
Complexul Naţional Muzeal „Curtea Domnească" Târgovişte
Maramureş History and Archeology County Museum
Muzeul de Artă Vizuală Galaţi
Baia Mare Ethnography and Folk
Muzeul Judeţean Gorj Alexandru Ştefulescu
'Ion lonescu Quintus' County Art Museum
Muzeul Civilizaţiei Dacice şi Romane Deva
Zalău County History and Art Museum
Muzeul Judeţean de Mineralogie „Victor Gorduza" Baia Mare
'Ion Irimescu" Art Museum Fălticeni
Muzeul Judeţean de Istorie şi
"Petre Voievozeanu" Municipal History Museum
Muzeul Judeţean de Artă „Ion lonescu Quintus"
Teleorman / Roşiorii de Vede
Muzeul Judeţean de Istorie şi Artă Zalău
"Pădurea Verde" Banat Village Museum Timişoara
Muzeul de Artă „Ion Irimescu"
"Stefan cel Mare" County Museum Vaslui
Muzeul Etnografic Samuil şi Eugenia Ioneţ Rădăuţi
"Aurelian Sacerdoteanu" County Museum Vâlcea
Muzeul Municipal de Istorie „Petre
County Directorate for Culture Arad
Muzeul Satului Bănăţean „Pădurea Verde" Timişoara
County Directorate for Culture Călăraşi
Muzeul Judeţean „Ştefan cel Mare" Vaslui
County Directorate for Culture Constanţa
Direcţia Judeţeană de Cultură Arad
County Directorate for Culture Covasna
Direcţia Judeţeană de Cultură Bacău
County Directorate for Culture Giurgiu
Direcţia Judeţeană de Cultură Bihor
County Directorate for Culture Harghita
Direcţia Judeţeană de Cultură Braşov
County Directorate for Culture Ialomiţa
Direcţia Judeţeană de Cultură Constanţa
County Directorate for Culture Ilfov
Direcţia Judeţeană de Cultură Galaţi
County Directorate for Culture Mehedinţi
Direcţia Judeţeană de Cultură Harghita
County Directorate for Culture Prahova
Direcţia Judeţeană de Cultură Ilfov
County Directorate for Culture Sibiu
Direcţia Judeţeană de Cultură Sibiu
Data analysis and interpretation 204
Analiză şi interpretarea datelor 164
In-depth exploration of the situation of CCS occupations 207
Explorarea în profunzime a situaţiei ocupaţiilor din SCC 167
Conclusions and recommendations 218
Concluzii şi recomandări 178 t
The market of the cultural occupations is a living system, in a permanent self-structuring and process, depending on certain factors which determine the appearance or disappearance of particular occupational needs.
Piaţa ocupaţiilor culturale este un sistem viu ce se organizează si reorganizează în permanenţă, în funcţie de anumiţi factori ce determină apariţia sau dispariţia anumitor nevoi ocupaţionale.
In order to be able to identify the new occupations in the cultural and creative sectors, it is necessary we understand the dynamics of the labour market, by means of analysing the needs that determine the cultural activity of (public or private) organisations.
Pentru a putea identifica ocupaţiile nou apărute în sectoarele culturale si creative, este necesară înţelegerea dinamicii pieţei muncii, prin analizarea nevoilor ce determină activitatea culturală a organizaţiilor (fie ele publice sau private).
According to the World Economic Forum1, there are economic, political, social, demographic and technological factors that reconfigure the existing needs in the market of occupations and generate the appearance, disappearance or reconfiguration of certain occupations.
Conform Forumului Mondial Economic1, există factori la nivel economic, politic, social, demografic si tehnologic ce reconfigurează nevoile existente în piaţa ocupaţiilor si determină apariţia, dispariţia sau reconfigurarea anumitor ocupaţii.
Therefore, we shall hereinafter analyse the needs and factors determining the dynamics of the occupations market in the CCSs (Cultural and Creative Sectors), by combining the results of the quantitative and qualitative research.
Aşadar, în continuare vom identifica nevoile şi factorii ce determină dinamica pieţei ocupaţiilor din SCC, îmbinând rezultatele din cercetarea cantitativă cu rezultatele cercetării calitative.
In order to better understand the objectives of the research and the relevance and importance of this study for the knowledge on the labour market situation and on the dynamics and evolution of the cultural occupations at present, it is necessary that we outline several concepts, starting from the existing literature in the field.
Pentru o mai bună înţelegere a obiectivelor cercetării şi a relevanţei şi importanţei studiului de faţă pentru cunoaşterea situaţiei pieţei de muncă şi a dinamicii şi evoluţiei ocupaţiilor la momentul actual din domeniul culturii, este necesară trasarea unor concepte plecând de la literatura existentă în prezent.
New occupations represent a special interest of this research, as they are facing the most numerous problems regarding their inclusion in an official classification system.
Un interes aparte pentru această cercetare este reprezentat de ocupaţiile noi, acestea întâmpinând cele mai multe probleme în ceea ce priveşte intrarea lor într-un sistem de clasificare oficial.
The update of this system is necessary both for the facilitation of the administrative procedures and for the deterrence of problems of the labour market in the cultural sectors.
Actualizarea acestui sistem este necesară atât pentru înlesnirea demersurilor administrative, cât şi pentru preîntâmpinarea problemelor de pe piaţa de muncă din sectoarele culturale.
The complexity of the cultural field - creativity, cultural class, cultural economy
Complexitatea domeniului cultural - creativitate, clasă culturală, economie culturală
The cultural field is extremely complex, it has a continuous dynamic, which starts from its most important characteristic / feature: creativity.
Domeniul cultural este deosebit de complex, fiind marcat de o continuă dinamică, ce porneşte de la caracteristica / trăsătura lui cea mai importantă: creativitatea.
Creativity is the basis of innovation and it is deemed an engine of the economy.
Creativitatea stă la baza inovaţiei şi este considerată un motor al economiei.
2 Thus, it becomes a kind of resource, emphasising an economic need.
2 Astfel, ea devine asemenea unei resurse, marcând o nevoie economică.
Furthermore, this need generates the appearance of a new social class - the creative class, as Richard Florida calls it.
Mai departe, această nevoie determină apariţia unei noi clase sociale, sau, cum o numeşte Richard Florida, clasa creativă.
Richard Florida (2012) uses the concept of creative class to refer to the „people in science and engineering, architecture and design, education, arts, music and entertainment, whose economic function is to create new ideas, new technologies and new contents", as they share values such as "creativity, individuality, difference and merit"3.
Richard Florida (2012) foloseşte conceptul de clasă creativă pentru a se referi la „oamenii din ştiinţă şi tehnologie, arhitectură şi design, educaţie, artă, muzică şi divertisment, domenii a căror funcţie economică este de a crea noi idei, noi tehnologii şi nou conţinut", aceştia având în comun valori precum „creativitatea, individualitatea, diferenţa şi meritul"3.
At first sight, creativity is an individual phenomenon, but it is altogether a social process, i.e. many times there is a need for
Un fenomen individual, la prima vedere, creativitatea este un proces social, în sensul în care de multe ori este nevoie de organizare la nivel colectiv, cu un efort sistematizat pentru concretizarea manifestării creativităţii.
2 Florida, Richard (2014).
Richard Florida vorbeşte
In this respect, the concept of creative class is defined through the people who are part of it, people who operate in the cultural sector and create new contents.
În acest sens, conceptul de clasă creativă este definit prin intermediul oamenilor ce o alcătuiesc, oameni care activează în sectorul cultural şi creează nou conţinut.
The concept of creative economy focuses on the contribution and economic importance of the industries - and consequently of the occupations that make use of creativity.
Conceptul de economie creativă pune accentul pe contribuţia şi importanţa economică a industriilor şi, implicit, a ocupaţiilor care se folosesc de creativitate.
The latter is associated with values that can lead to positive changes, such as non-conformism, sense of initiative and courage to follow new ideas, curiosity - Richard Florida (2014) speaks about a creative ethos.
Aceasta din urmă este asociată cu alte valori ce pot conduce la schimbări pozitive, precum nonconformism, spirit de iniţiativă şi curajul de a urma noi idei, curiozitate - Richard Florida (2014) vorbeşte despre un ethos creativ.
The most important thing about creativity is that it does not represent a luxury put aside for geniuses, but it is inherent in every individual.
Cel mai important lucru în ceea ce priveşte creativitatea este că nu reprezintă un lux rezervat geniilor, ci este inerentă fiecărui individ.
We can speak about creativity in the field of technology, about an economic, entrepreneurial creativity, about artistic creativity - all of them being interconnected.
Putem vorbi de creativitatea în domeniul tehnologiei, putem vorbi despre una economică, în spirit antreprenorial, una artistică - toate interconectate.
In these terms, we cannot speak about occupations without speaking about abilities.
În această idee, nu putem vorbi despre ocupaţii fără a vorbi despre abilităţi.
Thus, the report "Future of Jobs", published by the World Economic Forum (2016), in the context of the fourth industrial revolution, places creativity on the 10th position in the top ten abilities sought after in the labour market.
Astfel, raportul „Future of Job", publicat de World Economic Forum (2016), în contextul celei de-a patra revoluţii industriale, plasează creativitatea pe locul 10 în top 10 abilităţi căutate pe piaţa de muncă.
The report, however, also includes a forecast, wherein this ability is expected to reach the third position, surpassed by the ability to solve complex problems and by critical thinking.
Raportul include însă şi o preconizare, unde este prevăzut că această abilitate va urca pe locul al treilea, precedată de abilitatea de a rezolva probleme complexe şi gândirea critică.
Following this idea, Richard Florida (2012) noted that creativity will grow in value and importance in the fields where the traditional skills will be gradually automated or externalised.
În continuarea acestei idei, Richard Florida (2012) a făcut observaţia că, acolo unde abilităţile tradiţionale vor fi treptat automatizate sau externalizate, creativitatea va fi cea care va căpăta însemnătate, valoare, importanţă.
Approaches and investigations at European level
Abordări si anchete la nivel european
One of the most important and extended studies that have been made so far started from the EU statistical office, Eurostat, created in 1997, alongside with the Leadership Group on Culture (LEG).5 At the office's initiative, the ESSnet-Culture was set up in 2009, with a view to improving the data collection and production processes regarding the cultural sectors, as well as to allowing a better possibility to compare the member states at European level.
Una dintre cele mai importante si de amploare cercetări realizate până la momentul actual a pornit de la biroul statistic al Uniunii Europene, Eurostat, care a fost creat în 1997, alături de Leadership Group on Culture (LEG).5 La iniţiativa biroului, înfiinţarea ESSnet-Culture în 2009 a avut drept scop o îmbunătăţire a proceselor de colectare si producere de date în ceea ce priveşte sectoarele culturale, precum si pentru a permite o mai bună comparabilitate la nivel european între ţările membre.
Later on, the European strategy "Europe 2020" joined this cultural statistics project.
Acestui proiect de statistici culturale i s-a alăturat şi strategia europeană Europa 2020.
This strategy contains eight recommendations for Romania, including recommendations regarding the labour market and labour activation, because a low general employment rate was recorded.
În cadrul acestei strategii sunt prevăzute opt recomandări pentru România, inclusiv în ceea ce priveşte piaţa muncii şi activarea forţei de muncă, înregistrându-se o rată scăzută generală de ocupare a forţei de muncă.
According to the measurements made by Eurostat in October 2016, the unemployment rate in Romania is 5.8% of the total population, as compared to the general European average of 8.3%.6 At global level, the trend is also the increase of the general unemployment, due to the population growth and to the rhythm of new job creation.
Conform măsurătorilor realizate de Eurostat în octombrie 2016, rata de şomaj în România este de 5,8% din totalul populaţiei, comparată cu media la nivelul european de 8,3%.6 La nivel global, de asemenea, tendinţa este cea a unei creşteri a şomajului general, datorată creşterii populaţiei şi ritmului de creare de noi locuri de muncă.
7 At the same time, these data can serve as indicators for the existence of imbalances between the present employment needs and the labour market, as we shall elaborate later on.
7 În acelaşi timp, aceste date pot servi drept indicatori pentru existenţa unor stări de dezechilibru între nevoile actuale de angajare şi piaţa de muncă, după cum vom elabora mai târziu.
As regards the employment in the cultural field, the data collected in 2015 at EU level show that 2.9% of the employed
În ceea ce priveşte angajarea în domeniul cultural, datele colectate în 2015 la nivelul Uniunii Europene arată că 2,9% din
The Future of Jobs Report, available at http://
The Future of Jobs Report, disponibil la http://
population work in the cultural field8, while in Romania we only speak about 1.2% of the population.
populaţia angajată lucrează în domeniul cultural8, în timp ce în România este vorba de numai 1,2% din populaţie.
9 As compared to 2009, the first year when these measurements were made (see attached graph), an insignificant increase of 0.4% was noticed.
9 Comparativ cu anul 2009, primul an în care s-au realizat aceste măsurători (a se vedea graficul alăturat), s-a observat o creştere nesemnificativă de 0,4%.
It is possible that these data be influenced by the fact that the labour market in the cultural field tends to manifest itself differently and in a more complex manner than in other fields.
Este posibil ca aceste date să fie influenţate de faptul că piaţa de muncă din domeniul cultural tinde să se manifeste diferit şi într-un mod mai complex decât celelalte domenii.
The data are inconclusive for Romania, in several other cases presented in the Eurostat study, because of the small number of recorded situations (such as the number of persons working from home or who have more than one job).
Datele sunt neconcludente pentru România, în câteva alte cazuri prezentate în studiul realizat de Eurostat, din cauza numărului mic de situaţii înregistrate (precum cel al numărului persoanelor care lucrează de acasă sau care au mai multe locuri de muncă).
A characteristic of the cultural field is the increased number of freelancers, particularly within project-based activities.
O caracteristică a domeniului cultural este un număr crescut de liber profesionişti / freelanceri, mai ales în cadrul activităţilor bazate pe proiecte.
12 The first edition was published in 2007, but the data cannot be compared, because of the different methodologies used.
12 Prima ediţie a apărut în 2007, însă datele nu pot fi comparate, pe motivul schimbării metodologiei de studiu.
Figure 2.
Figura 1.
Employment in cultural sectors, 2009 (percent of the total).
Angajarea în sectoarele culturale, 2009 (procente din total).
On the other hand, the highest values of employment in the field of culture were found in the Nordic countries.
De cealaltă parte, cele mai ridicate valori de angajare în domeniul culturii se găseau în ţările nordice.
Another interesting result regarded a specificity of the cultural sectors, i.e. working from home or having more than one job at the same time.
Un alt rezultat interesant a avut în vedere o specificitate a sectoarelor culturale, faptul de a lucra de acasă sau de a avea mai multe locuri de muncă simultan.
Thus, at European level, 26% of the people match this profile in the cultural field, as compared to the general employment situation.
Astfel, la nivel european, 26% dintre oameni se potrivesc acestui profil în domeniul cultural, raportat la situaţia de angajare generală.
14 As regards the occupations themselves, there were recorded growths in the employment of writers and artists at European level, in nearly all the countries, as compared to the total employment level.
14 În ceea ce priveşte ocupaţiile propriu-zise, la nivel european s-au înregistrat creşteri în aproximativ toate ţările în angajarea scriitorilor şi artiştilor, în comparaţie cu nivelul de angajare total.
From activities to occupations, occupational situations in the labour market / Delineation of the cultural field in the labour market
De la activităţi la ocupaţii, situaţii ocupaţionale pe piaţa de muncă / Delimitarea domeniului cultural pe piaţa de muncă
The cultural field is based on artistic and creative activities.
Domeniul cultural are la bază activităţi artistice şi creative.
At this moment it is important to remember that creativity is different from creation in that the latter is a function that activities might accomplish.
În acest moment, este important de reţinut faptul că creativitatea se distinge de creaţie prin faptul că aceasta din urmă reprezintă o funcţie pe care activităţile ar putea să le îndeplinească.
But what does a cultural activity involve?
Dar ce presupune o activitate culturală?
According to ESSnet-Culture (2012)16 and LEG-Culture17, „cultural activities are understood as any activity based on
Conform ESSnet-Culture (2012)16 şi LEG-Culture17, „prin activităţi culturale se înţelege
17 From Leadership Group Culture - European pilot workgroup for cultural statistics in the period 1997-2004.
17 De la Leadership Group Culture - Grup european pilot de lucru pe statistici culturale în perioada 1997-2004.
cultural values and/or artistic expressions.
activităţi ce ce se bazează pe anumite valori culturale şi/sau exprimare artistică.
Cultural activities include market or non-market oriented activities, with or without a commercial meaning and carried out by any kind of organisation (individuals, businesses, groups, institutions, amateurs or professionals)."
Activităţile culturale includ activităţi care pot să fie comerciale sau nu şi care pot fi întreprinse de orice tip de organizaţie (indivizi, afaceri, grupuri, instituţii, amatori sau profesionişti)."
18 Thus, cultural activities deal with a diversity of possibilities and situations that in the end make up the cultural field and shape its complexity and fluidity.
18 Astfel, activităţile culturale marchează o diversitate de posibilităţi si situaţii ce ajung să compună domeniul cultural, ceea ce formează complexitatea si fluiditatea sa.
These categories of activities were identified and supplemented / refined within the ESSnet-Culture 2012 project.
Aceste categorii de activităţi au fost identificate si completate / rafinate în cadrul proiectului ESSnet-Culture din 2012.
The ESSnet-Culture 2012 initiative was based on the activity of four Task Forces, out of which the activity of the third Task Force, regarding the employment in the cultural field, is relevant for this study.
Iniţiativa ESSnet-Culture 2012 a avut la bază activitatea a patru Task Force-uri, dintre care relevantă pentru studiul de faţă este activitatea celui de-al treilea Task Force, despre angajarea în domeniul cultural.