natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Other elements that maintain cultural vitality at a high level are the diverse cultural infrastructure, ranking between the 3rd place, the highest position, occupied in 2012, and 9th place in 2014.
Alte elemente care menţin vitalitatea culturală la un nivel ridicat sunt infrastructura culturală diversă, oscilând între locul 3, cea mai înaltă poziţie, ocupată în 2012, şi locul 9, în 2014.
Creative industries were also placed in the top 10 positions in the dedicated ranking.
De asemenea, industriile creative plasează oraşul în primele 10 poziţii în clasamentul dedicat.
An element of vitality with oscillating input are the sums allocated from the local budget for the cultural sector.
Un element de vitalitate cu un aport oscilant sunt sumele alocate din bugetul local pentru sectorul cultural.
104 The cultural vitality of cities.
32 Vitalitatea culturală a oraşelor.
The evolution of Cultural Vitality for categories of indicators for Sibiu (2010-2015)
Evoluţia Indicilor de Vitalitate Culturală pe categorii de indicatori pentru municipiul Sibiu (2010-2015)
The evolution of cultural vitality index for the city of Sibiu is kept in a rather linear trend, the moment of maximum growth being in 2011 (when the index of cultural consumption is the highest).
Evoluţia indicelui de vitalitate culturală pentru oraşul Sibiu se menţine într-o tendinţă mai degrabă liniară, momentul de creştere maximă fiind în 2011 (an în care indicele consumului cultural este cel mai ridicat).
At the opposite pole lies 2015, in which cultural vitality index has registered the lowest value (through lower values at the level of the categories of creative industries, cultural infrastructure and cultural consumption).
La polul opus se află anul 2015, în care indicele de vitalitate culturală a înregistrat valoarea cea mai scăzută (prin valori mai scăzute la nivelul categoriilor de industrii creative, infrastructură culturală şi consum cultural).
Sibiu is a priviledged city with a well-known reputation given the city's vibrant cultural life.
Sibiu este un oraş privilegiat, cu o notorietate crescută dată de viaţa culturală vibrantă a oraşului.
However, 2015 registered a drop in the index of cultural vitality.
Cu toate acestea, anul 2015 a reprezentat o scădere a indicelui de vitalitate culturală.
A revival of diversified cultural offers can resuscitate the cultural participation of the population.
O relansare a ofertelor culturale diversificate poate revigora participarea culturală a populaţiei.
The evolution of Cultural Vitality index for Sibiu (2010-2015)
Evoluţia Indicelui de Vitalitate Culturală pentru municipiul Sibiu (2010-2015)
The evolution of cultural vitality indices 105
Evoluţia indicilor de vitalitate culturală 33
Timisoara is a city with increased potential in all categories that comprise the cultural vitality.
Timişoara este un oraş cu potenţial crescut la nivelul tuturor categoriilor care compun vitalitatea culturală.
The creative industries sector is highlighted, because it has been in the top 2nd position in 2010 and the 4th in 2012, while maintaining the 5th position for the rest of the years.
Se detaşează sectorul industriilor creative, unde a atins locul 2 în anul 2010 şi locul 4 în 2012, menţinându-se în rest pe poziţia 5.
A city with a rich and diverse cultural infrastructure, Timisoara fell in the rankings dedicated for this category of indicators.
Oraş cu o infrastructură culturală bogată şi diversă, Timişoara a scăzut în topul dedicat acestei categorii de indicatori.
In a comparison between 2010, when it was ranked the 3rd position at the infrastructure, and 2013, when it descended on the 14th position, we referred to the reduction of the number of libraries from 95 to 90, the number of museums from 11 to 9 and the disappearance of one of the three movie theatre.
La o comparaţie a anului 2010, când a fost pe locul 3 la infrastructură, cu anul 2013, când a coborât pe locul 14, am sesizat reducerea numărului de biblioteci de la 95 la 90, a numărului de muzee de la 11 la 9 şi dispariţia uneia dintre cele 3 săli de cinematograf.
However, the index of vitality for the category of cultural participation rose from the 9th position in 2010 to the 5th position in 2013.
Cu toate acestea, indicele de vitalitate pentru categoria de participare culturală a crescut de la locul 9 în 2010 la locul 5 în 2013.
Year 2010 is the one in which cultural vitality index recorded the highest value.
Anul 2010 este cel în care indicele de vitalitate culturală a înregistrat cea mai ridicată valoare.
Indices for cultural infrastructure and local budgets allocated to culture also contributed to this value.
Au contribuit, de asemenea, indicii pentru infrastructură culturală şi bugetul local alocat culturii.
Timisoara is a city with increased cultural potential for all categories of indicators that make up the cultural vitality.
Timişoara este unul dintre oraşele cu potenţial cultural crescut pentru toate categoriile de indicatori care compun vitalitatea culturală.
In the past three years, cultural participation is the category of indicators from which we can observe a tendency of growth.
În ultimii trei ani, participarea culturală este categoria de indicatori la care se observă o tendinţă de creştere.
This strength can be stimulated by the 2016 decision for the city to hold the title of European Cultural Capital in 2021.
Acest punct forte poate fi stimulat de alegerea, în 2016, a oraşului pentru a deţine titlul de Capitală Culturală Europeană în 2021.
An example for this is Sibiu, the city which held this title in 2007 and that a few years after (2010-2013) still manages to retain first place in the ranking dedicated to cultural participation.
Ca un exemplu în acest sens este cazul Sibiu, care a deţinut această titulatură în 2007 şi care la câţiva ani după (2010-2013) încă reuşeşte să se menţină pe prima poziţie în clasamentul dedicat participării culturale.
Moreover, the choice of Timisoara to become European Capital of Culture will certainly attract a growth not only at the level of cultural participation, but for the entire cultural landscape.
Mai mult, alegerea oraşului Timişoara pentru a deveni Capitală Culturală Europeană sigur va atrage o emulaţie nu numai la nivelul participării culturale, ci la nivelul întregului peisaj cultural.
106 The cultural vitality of cities.
cheltuieli pentru cultură specializate ™ creative
The evolution of Cultural Vitality index for Timisoara (2010-2015)
Evoluţia Indicelui de Vitalitate Culturală pentru municipiul Timişoara (2010-2015)
Although a city with a cultural vitality pretty low on most categories of indicators, Sfântu Gheorghe is propelled to the top of the category of specialized human resources.
Deşi un oraş cu o vitalitate culturală destul de scăzută pe majoritatea categoriilor de indicatori, este propulsat în top de categoria resurselor umane specializate.
The popular School of Arts and Crafts alongside Arts College Plugor Sandor represent strong centers of training in the arts.
Şcoala Populară de Arte şi Meserii alături de Liceul de Arte Plugor Sandor reprezintă centre puternice de formare în domeniul artelor.
Thanks to them, Sfântu Gheorghe places 3rd in the ranking dedicated to this category of indicators for all the years covered in the analysis.
Datorită lor, Sfântu Gheorghe ocupă locul 3 în clasamentul dedicat acestei categorii de indicatori pentru toţi anii cuprinşi în analiză.
Another strong point of this city's cultural vitality is the budgetary expenditure earmarked for culture - this category registered either in the top ten positions, either in the top 16.
Un alt punct forte al vitalităţii culturale pentru acest oraş este reprezentat de cheltuielile bugetare alocate pentru cultură - categoria a înregistrat poziţii fie în top 10, fie în primele 16.
Also, cultural infrastructure is positioned between 11th place (2014) and 16th (2010).
De asemenea, infrastructura culturală se poziţionează între locurile 11 (2014) şi 16 (2010).
Weaker points of the city from the viewpoint of cultural vitality are: cultural participation (the best being recorded 24th position in 2012) and creative industries (the best place in the rankings - 18th in 2010, lowest - 26th in 2012 and 2014).
Punctele mai slabe ale oraşlui din punctul de vedere al vitalităţii culturale sunt: participarea culturală (cel mai bun loc înregistrat fiind poziţia 24 în anul 2012) şi industriile creative
A city with a very rich cultural infrastructure (holding a drama theater, artistic ensemble and museums, but lacking a Philharmonic orchestra, a cinema, a popular orchestra or a cultural center), Sfântu Gheorghe doesn't have an increased participation in this context.
Oraş cu o infrastructură culturală nu foarte bogată (deţine teatru dramatic, ansamblu artistic şi muzee, dar îi lipsesc cinematograful, filarmonica, orchestra populară sau centrul cultural), Sfântu Gheorghe nu are în acest context nici o participare culturală crescută.
The city's cultural vitality is maintained mainly by training institutions in the arts and culture, which recorded an increased number of students and trainees enrolled.
Vitalitatea culturală a oraşului este menţinută în principal de instituţiile de formare în domeniul artelor şi culturii care înregistrează un număr crescut de elevi şi cursanţi înscrişi.
Increased number of specialized human resources owned by the town and can be harnessed by engaging in the conduct of such programs and projects.
soluţie sunt parteneriatele regionale sau transnaţionale care pot contribui la stimularea şi dezvoltarea potenţialului cultural al oraşului.
The specialized human resources category is one of the key points of the city, swinging between the 4th and the 5th position in rankings, except for 2011, when it was the 9th place.
Categoria resurselor umane specializate este punctul tare al oraşului, oscilând între locurile 4 şi 5 la acest nivel, cu excepţia anului 2011, când s-a aflat pe locul 9.
Institutions which provide training in the arts for these resources are: art high school, popular school of art, as well as a Department of fine arts at the Valahia University.
Instituţiile care asigură formarea acestor resurse în domeniul artelor sunt: liceul de artă, şcoala populară de artă, dar şi un departament de arte în cadrul Universităţii Valahia.
Another strong point of the city are the budgetary costs offered for culture, whose vitality index is in an upward trend since 2014.
Un alt punct forte al oraşului sunt cheltuielile bugetare oferite pentru cultură, al căror indice de vitalitate se află într-o tendinţă ascendentă începând cu 2014.
A revival is also recorded for the cultural infrastructure, where it ranks 7th in 2013 and 6th in 2014.
O revigorare se înregistrează şi la nivelul infrastructurii culturale, unde ocupă locul 7 în 2013 şi 6 în 2014.
The weak point of cultural vitality is the cultural participation of the population, the level of this category of indicators not exceeding the 18th position obtained in 2011.
Punctul slab al vitalităţii culturale este participarea culturală a populaţiei, la nivelul acestei categorii de indicatori nedepăşind poziţia 18, obţinută în 2011.
The creative industries are characterized by strong oscillations of the 4th place in 2011 to the 31st in 2013, due to sharp decline in profits.
Industriile creative sunt caracterizate de oscilaţii puternice, de la locul 4 în 2011 la locul 31 în 2013, cauza fiind scăderea bruscă a profitului.
A city with a quite precarious cultural infrastructure and weak cultural participation, Târgoviste may have an increased cultural vitality by stimulating these weaknesses, but also other dimensions that have potential for development, such as the creative industries, which showed fluctuations for the period under analysis between growth and decreasing trends.
Evoluţia indicelui de vitalitate culturală pe perioada analizată s-a menţinut în valori relativ similare, cu excepţia anului 2015, când a înregistrat o creştere semnificativă, creştere dată de faptul că 2015 este singurul an din perioada analizată în care toate categoriile de indicatori care compun indicele final au valori pozitive.
A more animated cultural and creative environment, the creative human resource category that forms in the Arts (the highest category of cultural vitality for the city) and highlighting the historical strengths of the area may produce an increase in cultural identity and greater visibility.
Oraş cu o infrasructură culturală destul de precară şi o participare culturală slabă, Târgovişte poate avea o vitalitate culturală crescută prin stimularea acestor puncte slabe, dar
108 The cultural vitality of cities.
36 Vitalitatea culturală a oraşelor.
The evolution of Cultural Vitality indices by categories of indicators for the city of Târgoviste (2010-2015)
Evoluţia Indicilor de Vitalitate Culturală pe categorii de indicatori pentru municipiul Târgoviste (2010-2015)
The evolution of Cultural Vitality index for the city of Târgoviste (2010-2015)
consum cultural ™ cheltuieli pentru cultură specializate “ creative
As in the previous edition, the strength of cultural vitality for the city of Craiova is high regarding the financial support given by local authorities for the cultural sector.
si a altor dimensiuni care au potenţial de dezvoltare, aşa cum sunt industriile creative, care pentru perioada analizată prezintă osicilaţii între tendinţe de creştere şi descreştere.
Due to the development of this sector, the city has reached, from the 11th position in 2010, to the 2nd position in the ranking dedicated to the category of creative industries in 2014.
Un mediu cultural şi creativ mai animat, categoria de resurse umane care se formează în domeniul artelor (categoria cea mai dezvoltată a vitalităţii culturale pentru oraş) şi punerea în valoare a atuurilor istorice ale zonei pot produce o creştere a identităţii culturale şi o vizibilitate mai mare a oraşului.
The city doesn't have high values for the specialized human resources chapter, and this is a weaker point of vitality
Alături de cheltuielile bugetare pentru cultură, oraşul are şi un mediu vibrant în ceea ce priveşte industriile creative.
The cultural vitality of cities.
Situaţia s-a redresat, iar
° *2 O ■m « O I
a Infrastructură Participare- a Buget-
Chart 18.
Graficul 18.
The evolution of Cultural Vitality index for the municipality of Craiova (2010-2015)
Evoluţia Indicelui de Vitalitate Culturală pentru municipiul Craiova (2010-2015)
local expenses for culture Resources ™ Industries
la nivelul anului 2015 se află pe poziţia 16.
The future of the city seems to be under the sign of the creative industries that have experienced a significant evolution.
Oraşul nu are valori ridicate la capitolul resurse umane specializate, acesta fiind un punct mai slab al vitalităţii.
Issues requiring a substantial revival are cultural infrastructure and cultural consumption.
Pesurse umane ^ Industrii pentru cultură specializate ™ creative
The preferences of the population seem to move towards the consumption of cinematography, with the 2013 opening of the third cinema in town, which also caused consumption to rise substantially.
În ceea ce priveşte evoluţia indicelui de vitalitate culturală, oraşul a cunoscut o creştere bruscă în 2012, datorită unor categorii precum industriile creative şi participarea culturală, an în care s-a aflat pe locul 4 în clasamentul dedicat consumului cultural.
Another type of consumption that has grown significantly in 2014 and 2015, compared to the other years, is for animation theatre, to the detriment of dramatic theatre, which had until then the greater number of viewers.
A urmat o scădere a vitalităţii în 2013, pentru ca apoi să urmeze din nou două creşteri semnificative în 2014 şi 2015, în principal datorită sprijinului financiar crescut alocat de autorităţi pentru cultură şi datorită sectorului de industrii creative.
A slight decline occurred at the level of cultural consumption for the Philharmonic.
Viitorul oraşului pare să fie sub semnul industriilor creative care au cunoscut o evoluţie semnificativă.
These indicators, relative to the total number of inhabitants of the city, place Botoşani every year in the top 15 cities in the category of specialized human resources.
Aceste tendinţe pot semnala o schimbare a preferinţelor populaţiei către oferte culturale mai ludice, amuzante (teatrul de animaţie) sau diverse şi actuale (consumul crescut de cinema din ultimii trei ani).
Among the factors that have influenced the maintenance of increased cultural consumption relative to the number of inhabitants is the appetite for cinematographic projections.
Aceşti indicatori raportaţi la numărul total al locuitorilor oraşului fac ca municipiul Botoşani să se afle în fiecare an în topul primelor 15 oraşe în categoria de resurse umane specializate.
The opening in March 2013 of the shopping center Uvertura Mall, which owns a cinema - Cine Grand, the first digital multiplex cinema in Botoşani, with
În ceea ce priveşte celălalt punct forte al oraşului, participarea culturală, deşi cu uşoare fluctuaţii pe perioada 2010-2015, este categoria de indicatori cu cele mai bune poziţii, variind între locurile
a capacity of 446 seats44 -, made the number of spectators at cinema grow exponentially.
1 şi 7, atingând prima poziţie în anul 2014.
As for the chapter of cultural infrastructure, the city is also highlighted, placing it over the whole period under review among the top ten positions.
Printre factorii care au influenţat menţinerea unui consum cultural crescut raportat la numărul locuitorilor este apetitul pentru proiecţiile cinematografice.
What contributes to this positioning is the quite numerous and diverse character of the infrastructure elements, the city having museums, two movie theatre, a dramatic theatre and a theatre of animation, a Philharmonic and a popular orchestra.
Deschiderea în martie 2013 a centrului de shopping Uvertura Mall care deţine un cinematograf - Cine Grand, primul cinematograf multiplex digital din Botoşani, cu o capacitate de 446 de locuri44 a făcut ca numărul de spectatori la cinema să crească exponenţial.
Regarding the evolution of the cultural vitality total index for Botoşani in 2010-2015, this keeps similar values, with the exception of 2014, where recorded a significant increase, occupying the 8th position in the top 15 cities for that year.
Punctul mai slab al oraşului este categoria de industrii creative, care, după o aparentă redresare în 2011 şi 2012, a revenit la valori negative în 2013, 2014 şi 2015 din cauza fluctuaţiilor între creşterea şi scăderea profitului.
infrastructure cultural consumption â¢ local expenses for culture Resources â¢ Industries
41 Informaţie preluată de pe http://stm.
The evolution of cultural vitality indices 111
Evoluţia indicilor de vitalitate culturală 39
The evolution of Cultural Vitality index for Botoşani
Evoluţia Indicelui de Vitalitate Culturală pentru municipiul Botoşani (2010-2015)
The first recommendation would be actions directed by the policy makers on the development of the city on categories of indicators that are not among its strong points, but they have potential.
În ceea ce priveşte evoluţia indicelui total de vitalitate culturală pentru municipiul Botoşani pe perioada 2010-2015, acesta păstrează valori similare, cu excepţia anului 2014, unde înregistrează o creştere semnificativă, ocupând poziţia 8 în top 15 oraşe pentru anul respectiv.
We mention here budget support provided to cultural activities and the stimulation of creative industries that have potential for growth, but lack in stability.
O primă recomandare ar fi acţiuni îndreptate de către factorii de decizie privind dezvoltarea oraşului pe categoriile de indicatori care nu sunt printre punctele forte, dar au potenţial.
From this point of view, the city oscillates between the 6th and 9th ranking positions for the period under review.
Un tandem public-privat ar putea revigora peisajul cultural general al oraşului.
The evolution of Cultural Vitality indices by categories of indicators for the city of Iaşi (2010-2015)
Evoluţia Indicilor de Vitalitate Culturală pe categorii de indicatori pentru municipiul Iaşi (2010-2015)
112 The cultural vitality of cities.
40 Vitalitatea culturală a oraşelor.
Specialized human resources also maintained top 15 positions.
Evoluţia Indicelui de Vitalitate Culturală pentru municipiul Iaşi (2010-2015)
Another weak point are the creative industries, category rather showing a downward trend.
Punctele forte ale oraşului sunt industriile creative.
Also, the cultural vitality of this city can be increased by fostering the cultural participation, a category that recorded negative values throughout the period covered by the analysis.
În acest sens, Liceul de Artă Octav Băncilă, Şcoala Populară de Arte Titel Popovici şi Universitatea Naţională de Arte „George Enescu" reprezintă centre puternice care formează un număr crescut de resurse umane în domeniul artelor.
Along with the number of students enrolled at the high school of art "Constantin Brăiloiu" and relative to the city's population, this type of indicator is ranked the 2nd in the top dedicated to human resources after Miercurea Ciuc, throughout the period under review.
Cu toate că prezintă unele fluctuaţii pe perioada 2010-2015, categoria de indicatori privind cheltuielile alocate de autorităţile locale pentru cultură este un indicator ce înregistrează, alături de categoria resurselor umane, valorile cele mai ridicate.
The development of creative industries of the city would change the cultural landscape.
Evoluţia indicilor de vitalitate culturală 41
Chart 25.
Graficul 23.
The evolution of Cultural Vitality in categories of indicators for Târgu Jiu (2010-2015)
Evoluţia Indicilor de Vitalitate Culturală pe categorii de indicatori pentru municipiul Satu Mare (2010-2015)
The cultural vitality of cities.
a Infrastructură Participare- ^ Buget- Resurse umane a Industrii
The evolution of cultural vitality indices H5
™ culturală consum cultural ™ cheltuieli pentru cultură specializate ™ creative
Chart 26.
Graficul 24.
The evolution of Cultural Vitality index for Târgu Jiu (2010-2015)
Evoluţia Indicelui de Vitalitate Culturală pentru municipiul Satu Mare (2010-2015)
Another strong point is the cultural consumption of the population, which has maintained at a constant value over the period considered, oscillating between the 5th position (2010 and 2011) and the 8th (2012, 2013, 2014, 2015).
Evoluţia indicelui de vitalitate culturală pe perioada 2010-2015 a oscilat: după doi ani de evoluţie ascendentă (2011 si 2012), indicele a înregistrat cea mai mică valoare în 2013, pentru ca în 2014 si 2015 să cunoască din nou tendinţe de creştere.
The evolution of Cultural Vitality Index for categories of indicators in Brasov (2010-2015)
Ofertele culturale diverse care să cuprindă cât mai multe segmente de potenţiali consumatori pot fi o soluţie.
116 The cultural vitality of cities.
42 Vitalitatea culturală a oraşelor.
The evolution of cultural vitality index during the period under review followed a downward trend with a slight increase in 2013 and then with a significant rise in 2015, mainly due to the values recorded on creative industries category.
Ca si în cazul oraşului Miercurea Ciuc, Târgu Jiu este un exemplu de oraş propulsat în top 15 de valorile crescute ale indicilor de la nivelul categoriei de resurse umane.
These can be directed towards services to attract greater cultural participation of the population.
Tendinţe de creştere s-au înregistrat la nivelul infrastructurii culturale şi implicit la nivelul participării culturale.
The strength of the city which propels Bistriţa in the top 15 cultural vitality is represented by the budgetary expenditure earmarked for culture.
Punctele slabe sunt reprezentate de industriile creative şi cheltuielile bugetare alocate pentru sectorul cultural, ambele categorii de indicatori înregistrând valori negative pe întreaga perioadă analizată, cu excepţia anului 2014 pentru categoria
Although the index of this category is strong, it is observed that along the period under review it went through fairly significant fluctuations, especially when comparing the situation in 2010 with the situation in the years after that.
industriilor creative (an în care oraşul s-a plasat pe locul 12 în clasamentul dedicat acestei categorii, ascensiunea fiind produsă de o creştere bruscă a cifrei de afaceri şi a profitului).