natgillin/translations-raw huggingface dataset:
D. Cultural indicators of economic development
D. Indicatorii culturali ai dezvoltării economice (cultural indicators of economic development).
E. Indicators of the cultural vitality of a community
Evaluează contribuţia artelor şi culturii la „calitatea vieţii” unei comunităţi.
• These indicators make the distinction between various cultural sectors and the sectors comprising more economically oriented activities (new media, advertising, entertainment, television, fashion, games etc.).
Este realizată distincţia dintre diferite sectoare culturale şi sectoarele cu un caracter economic mai pronunţat (new media, publicitate, divertisment, televiziune, modă, jocuri etc).
While pleading for the necessity to supplement the census-data based indicators with regular survey-data, Raymond Bauers describes the advantages ofusing the social indicators obtained through the surveys19.
Pledând pentru necesitatea completării indicatorilor bazaţi pe date de recensământ cu date provenite din anchete regulate, Raymond Bauer descrie avantajele utilizării indicatorilor sociali obţinuţi prin studii de tipul sondajelor22.
The advantages of the sampling reside in the time factor, the low costs, the superior quality information obtained by better-trained operators, as well as on the possibility of obtaining larger sets of indicators.
Avantajele oferite de eşantionare ţin de factorul timp, de costurile mai mici, de informaţiile calitativ superioare obţinute de operatori mai bine pregătiţi, dar şi de posibilitatea de a obţine seturi mai mari de indicatori.
Moreover, "certain information can be better obtained straight from the people rather than from administrative records”20.
Totodată, „anumite informaţii pot fi obţinute mai bine direct de la oameni decât din înregistrări administrative”23.
Therefore, in the European space surveys on the cultural dimension were developed:
22 Raymond Bauer, ‘Social Indicators and Sample Surveys', The Public Opinion Quarterly, p. 344-345
19 Raymond Bauer, ,Social Indicators and Sample Surveys', The Public Opinion Quarterly, p. 344-345
- Target Group Index _ Marea Britanie (sondaj general dedicat consumului care, începând cu anii '80, include secţiuni dedicate consumului cultural)
- Taking Part Survey _ United Kingdom (since 2005, dedicated to the cultural and sport consumption);
- Taking Part Survey _ Marea Britanie (din 2005, dedicat exclusiv consumului de cultură şi sport);
- Les pratiques culturelles des franfais _ Franţa (since 1973, dedicated exclusively to the cultural consumption);
- Les pratiques culturelles des franţais _ Franţa (din 1973, dedicat exclusiv consumului de cultură);
- Survey of Cultural Habits and Practices in Spain _ Spain (since 2002, dedicated exclusively to the cultural consumption);
- Survey of Cultural Habits and Practices in Spain _ Spania (din 2002, dedicat exclusiv consumului de cultură);
- The Norwegian Cultural Barometer _ Norway (since 1991, dedicated to the cultural and mass media consumption);
- The Norwegian Cultural Barometer _ Norvegia (din 1991, dedicat consumului de mass-media şi cultură);
• At the level of the European Union, the aspects pertaining to culture are extensively approached in the special editions of the Eurobarometer survey.
La nivelul Uniunii Europene, aspectele ce ţin de cultură sunt abordate pe larg în ediţiile speciale ale sondajului intitulat Eurobarometru.
The most recent editions on this theme have monitored the access and participation in culture (2013) and the European cultural values (2007).
Cele mai recente ediţii dedicate acestei teme au urmărit accesul şi participarea la cultură (2013) şi valorile culturale europene (2007).
In this context, the annual Cultural Consumption Barometer has been published in Romania since 2005.
În acest context, începând cu 2005, în România este realizat, anual, sondajul Barometrul de Consum Cultural.
Thus, supplementing the data coming from statistical sources like INS21 with the survey data increases the chances of obtaining a complex description of the cultural consumption practices, of the manner of participation in various cultural activities, of the population's preferences or needs in relation to the cultural goods.
Astfel, completarea datelor provenind din surse statistice precum I.N.S., cu date de sondaj, sporeşte şansele obţinerii unor descrieri complexe ale comportamentelor de consum cultural, a modului de participare la diferite activităţi cu profil cultural, a preferinţelor sau nevoilor populaţiei în raport cu bunurile culturale.
On one hand, there is a set of variables which is largely unchanged and which allows making multiannual comparisons (targeting mainly forms of cultural consumption practised within the household/domestic space and outside it as well).
Pe de o parte, este vorba de un set de variabile ce se păstrează, în mare, neschimbat şi care permite realizarea unor comparaţii multi-anuale (sunt vizate în principal formele de consum cultural practicat în spaţiul gospodăriei/spaţiul domestic şi în afara acestuia).
Besides this common set, each edition comprised various thematic sections.
Alături de acest set comun, fiecărei ediţii i-au fost rezervate diferite secţiuni tematice.
In 2014, these thematic sections monitored the built cultural heritage, the creative occupations and the interest for the foreign culture.
În anul 2014, secţiunile tematice au urmărit patrimoniul cultural construit, ocupaţiile creative şi interesul pentru cultura din afara României.
Furthermore, each edition of the Barometer comprised, besides the nationally-representative sample, a sub-sample (boost) representative for Bucharest.
De asemenea, fiecare ediţie a sondajului a cuprins, alături de eşantionul reprezentativ la nivel naţional, şi un subeşantion reprezentativ pentru Bucureşti (hoost).
In 2014, in addition to the questionnaire used for the national sample, detailed information on museum visiting and theatre consumption were gathered for Bucharest.
În 2014, în plus faţă de chestionarul folosit pentru eşantionul naţional, în cazul Bucureştiului au fost culese informaţii detaliate despre frecventarea muzeelor şi consumul de teatru.
regions, followed by a random selection of the counties.
În cel de-al doilea stadiu,
Bauer Raymond, 'Social Indicators and Sample Surveys', The Public Opinion Quarterly,
1, 69-81 Madden, Christophe.
ANDREI CRĂCIUN and ALEXANDRA MITOI
de la non-consum la strategii de stimulare
The six indicators focus on cultural consumption practices outside the domestic space, gathered under the generic name of “public cultural consumption”.
Cei şase indicatori vizează practici de consum cultural din afara spaţiului domestic, reunite sub denumirea generică de „consum cultural public”.
Since a proper space in a future publication will be reserved for the detailed analysis of the public cultural consumption during the 10 years of data collection, in this section we shall only present the evolution of the “non-consumers” segments - i.e. those respondents who do not consume at all certain cultural products or services previously mentioned.
Întrucât analizei detaliate a consumului cultural public din cei 10 ani de aplicare a sondajului îi va fi rezervat un spaţiu corespunzător într-o viitoare publicaţie, în această secţiune ne vom rezuma la prezentarea evoluţiei segmentelor de „non-consumatori” - cei care nu consumă deloc anumite produse sau servicii culturale menţionate anterior.
The public cultural consumption practices were measured by means of an ordinal-type variable, with six categories, on the following model:
În cadrul analizei am folosit o serie de concepte de lucru, definite de Institutul Naţional de Statistică1 astfel:
How often do you usually go to the cinema theatre?
- Spectatorul de cinema este persoana care vizioneză un film la cinema.
The number of viewers is statistically recorded based on the sold tickets.
Sunt incluse bibliotecile proprietate publică şi privată.
Libraries may be public or private property.
şi locale, instituţiilor de cultură şi culte, ale
Theatres, philharmonics, orchestras and artistic ensembles present to the public theatre, lyrical, choreographic, entertainment, folklore, variety, circus and puppet shows, as well as concerts, regardless of the genre, or any other type of show where the performance of the artists is directly presented to the public.
Teatrele, filarmonicile, orchestrele şi ansamblurile artistice prezintă publicului spectacole dramatice, lirice, coregrafice, de divertisment, folclorice, de varietăţi, de circ, de păpuşi sau marionete, precum şi concerte, indiferent de gen, sau orice alt tip de reprezentaţie în care interpretările şi execuţiile artiştilor interpreţi sau executanţi sunt prezentate direct publicului.
If under the same administrative management there are artistic groups that put on shows of various genres or in different languages, they are deemed distinct artistic units.
Dacă sub aceeaşi conducere administrativă există colective artistice care realizează spectacole în genuri artistice diferite sau în limbi diferite, acestea se consideră ca fiind unităţi artistice separate.
- Seats of the performance or concert institutions and companies represent the capacity of their own performance/ concert hall - in existence at the end of the reference year.
Locurile în instituţiile şi companiile de spectacole sau concerte reprezintă/exprimă capacitatea sălii proprii de spectacole şi concerte existente la sfârşitul anului de referinţă.
- Theatre performance or concert is an artistic performance with a theatre or music programme presented to the public and performed by a professional artistic group.
Spectacolul teatral sau concertul este o reprezentaţie artistică cu program teatral sau muzical prezentat publicului în interpretarea unui colectiv artistic profesionist.
In order to better understand the non-consumption phenomenon, we shall present the dynamics of each cultural sub-sector, as it appears in the official statistics, where data were available.
Pentru o mai bună înţelegere a fenomenului, vom prezenta dinamica fiecărui sub-sector cultural, aşa cum apare în statisticile oficiale, acolo unde au existat date disponibile.
This is because the statistics of perception must be supplemented with objective data in order to draw-up a full picture of the cultural and creative sectors.
Aceasta deoarece statisticile percepţiei trebuie completate cu date obiective pentru a întregi tabloul general al sectorelor culturale şi creative.
THE EVOLUTION OF THE “NON-CONSUMERS” SEGMENTS IN THE PERIOD 2005-2014
EVOLUŢIA SEGMENTELOR DE „NON-CONSUMATORI" ÎN PERIOADA 2005-2014
From the data analysis, we may identify two common characteristics for the evolution of the six indicators2:
Din analiza datelor, pot fi identificate două caracteristici comune evoluţiei celor şase indicatori2:
• after 10 years, we notice a general decrease of the “non-consumers” segments.
• după 10 ani, se constată o scădere generală a segmentelor de „non-consumatori".
For all the six indicators, the values recorded in 2014 are lower than those recorded in 2005;
Pentru toţi cei şase indicatori, valorile înregistrate în 2014 sunt mai mici decât cele înregistrate în 2005;
• none of the six indicators had a constant trend i.e. a constant decrease of the “non-consumers” segment.
• niciunul dintre cei şase indicatori nu a avut o evoluţie uniformă, respectiv o diminuare constantă a segmentului de „nonconsumatori".
The years 2009-2011 marked a significant decline of the public cultural consumption, translated into a higher statistical weight of those who never go to the cinema, theatre etc.
Anii 2009-2011 au însemnat un declin important al consumului cultural public, tradus printr-o pondere mai mare a celor care nu merg niciodată la cinema, teatru etc.
Cinema non-consumption's dynamics is characterised by a Gauss-type curve, exhibiting a steady increase of the cultural non-consumption until 2009 followed by a decrease until the reference year 2014.
Dinamica non-consumului de producţii cinematografice se apropie de o curbă de tip Gauss cu o creştere constantă a non-consumului cultural până în anul 2009 şi o scădere până la anul de referinţă 2014.
The initial non-consumption peak may have been determined by the economic crisis, whilst the subsequent decrease may have been generated by the development in the cinema theatres' infrastructure.
O explicaţie posibilă este atingerea apogeului de non-consum pe fondul crizei economice şi scăderea lui datorită dezvoltării infrastructurii de cinematografe din ultimii ani.
Percentage evolution for respondents who never go to the cinema theatre [2005-2014]
Evoluţia procentului celor care nu merg deloc la cinematograf [2005-2014]
*Data collected between December 21st 2010 and January 31st 2011
*Date culese în perioada 21 decembrie 2010- 31 ianuarie 2011
3 National Institute of Statistics
Graficul 1a.
Data source: INS.
Sursa datelor: INS
Graph 1b.
Graficul 1b.
Dynamics of the number of shows.
Dinamica numărului de spectacole.
Data source: INS
Sursa datelor: INS
A similar dynamics is recorded in the number of viewers in cinema theatres, too, which highlights the close relation between the dynamics of the cinema infrastructure and supply and the movie consumption in the public space.
O dinamică asemănătoare o înregistrează şi numărul de spectatori în cinematografe, fapt ce evidenţiază legătura strânsă dintre dinamica infrastructurii şi ofertei cinematografice şi consumul de filme în spaţiul public.
Graph 1c.
Graficul 1c.
Dynamics of the number of viewers.
Dinamica numărului de spectatori.
We notice a similarity between the dynamics in the official statistics and the dynamics of the population's perception, with small
Putem observa o similaritate între dinamicile din statisticile oficiale şi dinamica percepţiei de consum a populaţiei, cu mici difecren-
disparities that might be explained by the fact that the questions in the survey always refer to the consumption of the previous year.
ţe care pot fi explicate de faptul că întrebările din sondajul de opinie se referă întotdeauna la consumul din anul anterior.
The dynamics of the opera and operetta non-consumption showed the highest variation, with very high values in during the economic crisis and a drastic decrease, of approximately 14% in 2014, when compared to the years 2010-2011.
Dinamica non-consumului de operă şi operetă se dovedeşte a avea cea mai mare variaţie, cu valori foarte mari în perioada crizei economice şi o scădere foarte mare, de aproximativ 14 % în anul 2014 comparativ cu anii 20102011.
Graph 3a.
Graficul 3a.
Dynamics of the number of performance institutions.
Dinamica numărului de instituţii de spectacol.
However, the number of performances remained constant in the period 2007-2012, after the significant increase from 2005-2007.
Cu toate acestea, numărul spectacolelor a rămas constant în perioada 2007-2012, după perioada de creştere accentuată din anii 20052007.
Graph 3b.
Graficul 3b.
Dynamics of the number of performances.
Dinamica numărului de spectacole.
Similarly to the cinema sector, there is a connection between the cultural infrastructure dynamics and the number of spectators.
Ca şi în cazul sectorului cinematografic, există o legătură între dinamica infrastructurii culturale şi numărul spectatorilor.
As we notice in the graph below, the public dynamics was positive in the period 2005-2012, with a single exception in 2009 and 2010, which is actually the year when the economic crisis materialised.
Aşa cum se poate observa în graficul de mai jos, dinamica publicului a fost pozitivă în perioada 20052012, cu o singură excepţie în anii 2009 şi 2010, care este şi anul de manifestare a crizei economice.
A similar trend may be noticed in the case of perception statistics: in 2009-2010 the maximum level of non-consumption in the performing arts sector was reached.
O tendinţă similară se poate observa şi în cazul statisticilor de percepţie, când în anii 2009-2010 se atinge nivelul maxim de non-consum în sectorul artelor spectacolului.
Graph 3c.
Graficul 3c.
Dynamics of the number of spectators.
Dinamica numărului de spectatori.
to strategies of cultural consumption
de la non-consum la strategii de stimulare a consumului cultural
A dynamics similar to the theatre non-consumption is also recorded in the non-consumption of museums/exhibitions, with the remark that the difference between the 2009 level and the 2014 level is much higher - approximately 30%.
O dinamică similară cu non-consumul de teatru se înregistrează şi la non-consumul de muzee/expoziţii, cu menţiunea că diferenţa dintre nivelul din 2009 şi cel din 2014 este mult mai mare, de aproximativ 30%.
Percentage evolution for respondents who never visit museums/exhibitions [2005-2014] * Data collected in the period December 21st 2010 January 31st 2011
Evoluţia procentului celor care nu vizitează deloc muzee/expoziţii [2005-2014] *Date culese în perioada 21 decembrie 2010-31 ianuarie 2011
According to the INS statistics, the dynamics of the performance institutions was positive from the reference year 2005 until 2009, when museums and exhibitions seem to have entered a period of partial decrease until 2010, followed by a significant increase in 2011 and a sudden drop in 2012.
Potrivit statisticilor INS, dinamica instituţiilor de spectacol a fost pozitivă din anul de referinţă 2005 până în anul 2009 când muzeele şi expoziţiile par a fi intrat într-o perioadă de scădere parţială până în 2010, urmată de o creştere semnificativă în anul 2011 şi o scădere bruscă în anul 2012.
640 -I 1 T 1 1 1 1 1
640 -I T T 1 1 . 1 1
Graph 4a.
Graficul 4a.
Dynamics of the number of museums.
Dinamica numărului de muzee.
In this context, the number of visitors constantly decreased in the period 2007-2010 and it returned in the period 2010-2013 to a level similar to that of 2006.
În acest context, numărul de vizitatori a scăzut constant în perioada 2007-2010, revenind în perioada 2010-2012 la un nivel similar anului 2006.
The official statistics confirm the perception statistics in this case, too - and this is highlighted through the non-consumption analysis.
Si în acest caz, statisticile oficiale confirmă statisticile de percepţie, evidenţiate în acest caz prin analiza non-consumului.
Graph 4b.
Graficul 4b.
Dynamics of the number of visitors.
Dinamica numărului de vizitatori.
Percentage evolution of respondents who never attend local events/celebrations [2005-2014]
Evoluţia procentului celor care nu participă deloc la sărbători/evenimente locale [2005-2014]
Percentage evolution for respondents who never attend music/entertainment shows [2005-2014] *Data collected in the period December 21st 2010 - January 31st 2011
Evoluţia procentului celor care nu merg deloc la spectacole de divertisment/muzică [2005-2014] *Date culese în perioada 21 decembrie 2010-31 ianuarie 2011
relevant as they come from ex-socialist cultural spaces, similar in this respect to the cultural system of Romania.
cu cât provin din spaţii culturale ex-socialiste şi în acest sens similare sistemului cultural din România.
These case studies may serve as an example of good practices for the cultural organisations in our country and a model of cultural management oriented not only towards strengthening the current public/audience/ consumer and building their loyalty, but also towards the decrease of the non-consumption, as well as towards the diversification of the public/audience/consumer categories.
Aceste studii de caz pot constitui un exemplu de bune practici pentru organizaţiile culturale din ţara noastră şi un model de management cultural orientat nu doar spre întărirea şi fidelizarea publicului/audienţei/ consumatorului actual, ci mai ales spre scăderea non-consumului şi diversificarea categoriilor de public/audienţă/consumatori.
Through this chapter, we aim at encouraging the use of the statistical data and information presented in this volume for future projects of the cultural operators.
Ne-am dorit ca prin această secţiune să încurajăm folosirea informaţiilor şi datelor statistice prezentate în acest volum în cadrul unor viitoare proiecte ale operatorilor culturali.
These case studies are all the more
Studiile de caz sunt cu atât mai relevante,
Case study.
Studiu de caz.
Cinema-consumption stimulation in Poland.
Stimularea consumului de cinema în Polonia
A survey4 conducted at the level of the European Union shows that the large majority of Europeans are connected to Internet services.
Un sondaj3 efectuat la nivelul Uniunii Europene arată că marea majoritate a europenilor sunt conectaţi la serviciile de internet.
Half of the citizens aged 17-74 use the Internet on mobile devices when they are not at home.
Jumătate dintre cetăţenii cu vârste cuprinse între 17 şi 74 de ani folosesc internetul pe dispozitive portabile atunci când nu sunt acasă.
A large part of the users download audio-video content by means of piracy, without paying copyrights
O mare parte dintre utilizatori piratează materiale audio-video, fără a plăti drepturile de autor
4 H. Seybert &amp; P. Reinecke, 'Internet and cloud services statistics on the use by individuals', Statistics in focus
3 H. Seybert &amp; P. Reinecke, 'Internet and cloud servicesstatistics on the use by individuals', Statistics in focus
for the music they listen to or for the movies they watch.
de la non-consum la strategii de stimulare a consumului cultural
In a world where this habit has become a trend, the cultural initiatives to educate the public to pay for the consumed products seem useless at first sight.
Într-o lume în care acest obicei a devenit un trend, iniţiativele culturale de a educa publicul să plătească pentru produsele consumate par în primă instanţă de prisos.
At the level of the European community efforts are made, through various projects, to determine the public to actively participate in supporting the artists and diversifying the audience.
La nivelul comunităţii europene se încearcă, prin diferite proiecte, ca publicul să participe activ la susţinerea artiştilor şi diversificarea audienţei.
This is a common practice among numerous organisations and institutes.
Acest lucru poate fi observat la numeroase organizaţii şi institute.
Europa Cinemas is one of the organisations which implement programmes for the development of the cinematography in places where it is poorly rated.
Europa Cinemas este una dintre organizaţiile care implementează programe de dezvoltare a cinematografiei în locurile unde aceasta este slab cotată.
It is “an international network for a better circulation of films around the world “5.
Este „o reţea internaţională pentru o mai bună circulaţie a filmelor în jurul lumii”4.
Founded in 1992 as a result of the MEDIA programme of the European Union, Europa Cinema has contributed over the years to the promotion of 1111 cinema theatres from 68 countries.
Fondată în 1992 prin programul MEDIA al Uniunii Europene, Europa Cinema a contribuit de-a lungul timpului la promovarea a 1111 cinematografe din 68 de ţări.
Its main objective is to create a new type of audience, primarily among youngsters.
Principalul său obiectiv este de a crea un nou tip de audienţă, cu precădere din rândul tinerilor.
Involving the audience in transmitting their opinion on the consumed products - by means of workshops, forum discussions or invitations to comment on blogs - has become both an instrument of movie ranking on inter-subjective criteria, and a manner to break the boundaries between the artist and the audience.
Angajarea audienţei în transmiterea opiniilor cu privire la produsele consumate prin organizarea de workshop-uri, prin discuţii pe forumuri sau prin invitaţia de a comenta pe bloguri a devenit atât un instrument de ierarhizare a filmelor după criterii inter-subiective, cât şi o modalitate de a demonta frontierele dintre artişti şi audienţă.
Poland is one of the countries where Europa Cinema has made its presence known, facilitating the emergence of more than 33 cinema theatres.
Polonia este una dintre ţările în care Europa Cinemas şi-a făcut cunoscută prezenţa, facilitând apariţia a peste 33 de săli de proiecţie.
The Polish cinematography is well-known for its directors6: Andrzej Wajda, Krzysztof Zanussi, Krzysztof Kieslowski, Roman Polanski and Agnieszka Holland.
Cinematografia poloneză este recunoscută pentru regizori5 ca Andrzej Wajda, Krzysztof Zanussi, Krzysztof Kieslowski, Roman Polanski şi Agnieszka Holland.