natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The differences between these two categories are not very significant as regards the category of buildings belonging to the built cultural heritage; however, as we may notice from the graph below, there are quite important differences between the percentages of the answers.
Difenţele între aceste două categorii nu sunt foarte mari în ceea ce priveşte categoriile de clădiri care după părerea respondenţilor ar intra în categoria patrimoniului cultural construit, însă aşa cum se poate observa în graficul de mai jos, există diferenţe destul de mari între procentele răspunsurilor.
Graph 22.
Graficul 22.
Definition of the built cultural heritage from the viewpoint of youngsters - types of buildings
Definiţia patrimoniului cultural construit din perspectiva tinerilor - tipuri de clădiri
Moreover, there are significant differences between the two categories as regards the importance given by the youth to the built heritage, as 37% of the respondents aged 18-24 consider that it is very important to protect the
Diferenţe notabile între cele două categorii sunt şi cazul gradului în care tinerii acordă importanţă patrimoniului construit, 37% dintre respondenţii cu vârsta între 1824 de ani considerând că este foarte important să protejăm patrimoniul, în timp ce doar
heritage, while only 29% of the respondents aged 25-34 share this opinion.
29% dintre respondenţii cu vârsta între 2534 de ani fiind de aceeaşi părere.
Graph 23.
Graficul 23.
Frequency of visiting heritage sites in the last year, on youth categories
Frecvenţa vizitării obiectivelor de patrimoniu în ultimul an în funcţie de categoriile de tineri
Furthermore, there are major differences between the two sub-categories in terms of the main information sources used for visiting the heritage sites: the Internet and mass media for
Există diferenţe majore între cele două sub-categorii şi în ceea ce priveşte principalele surse de informare utilizate pentru vizitarea obiectivelor de patrimoniu: internetul şi
the 18-24 years category and cultural magazines or leisure guides and mass media for the respondents aged 25-34.
mass-media pentru categoria 18-24 de ani şi reviste de evenimente culturale sau ghiduri de timp liber şi mass-media, pentru respondenţii cu vârsta între 25-34 de ani.
Graph 24.
Graficul 24.
Information sources for visiting heritage sites, on youth categories
Sursele de informare pentru vizitarea obiectivelor de patrimoniu în funcţie de categoriile de tineri
As regards the context of visiting the heritage sites, we notice major differences between the percentage of respondents aged 18-24 who stated that this activity represented an important part of the trip, but not the only one (83%) and the percentage of respondents aged 25-34.
În ceea ce priveşte contextul de vizitare a obiectivelor de patrimoniu se remarcă diferenţe majore între procentul respondenţilor cu vârsta între 18-24 de ani care au declarat că această activitate reprezintă o parte importantă a călătoriei dar nu singura (83%) şi cel al respondenţilor din cu vârsta între 25-34 de ani.
respondents state that they visit heritage landmarks, when they travel alone, with friends or family, the youth in the second category state to a higher degree (41%) that they visit heritage sites when they receive the visit of family or friends from out of town.
vizitează obiective de patrimoniu, când călătoresc singuri, cu prietenii ori familia, tinerii din a doua categorie declară în mai mare măsură (41%) că vizitează obiectivele de patrimoniu când sunt vizitaţi de rude sau prieteni din altă localitate.
This analysis had the purpose to identify and explain the population's perceptions on the built cultural heritage at national level and at development regions level, from the viewpoint of using the results of the research within an integrated management system.
Analiza de faţă a avut ca scop identificarea şi explicarea percepţiilor populaţiei privind patrimoniul cultural construit la nivel naţional şi la nivelul regiunilor de dezvoltare, din perspectiva utilizării rezultatelor cercetării în cadrul unui sistem de management integrat.
We wanted this research to meet the needs of the organisations involved in the heritage management for access to updated information on the local communities' attitude towards the built cultural heritage.
Am dorit ca prin acest demers de cercetare să venim în întâmpinarea nevoilor organizaţiilor implicate în managementul patrimoniului, de a avea acces la informaţii actualizate referitor la atitudinea comunităţilor locale faţă de patrimoniul cultural construit.
Moreover, we wanted to give a voice to the common people, in order to convey to the experts their opinions on the usefulness of the heritage sites and the order of priorities on the local public agenda.
De asemenea, am dorit să dăm o voce oamenilor obişnuiţi pentru a transmite specialiştilor părerile lor despre utilitatea obiectivelor de patrimoniu şi ordinea priorităţilor pe agenda publică locală.
Furthermore, the criteria used by the population when including a building in the category of heritage sites are different from those used by the experts.
De asemenea, criteriile folosite de populaţie, pentru a încadra o clădire în categoria obiectivelor de patrimoniu sunt diferite de cele folosite de specialişti.
The analysed population mainly appreciates functionality, usefulness, community recognition and inhabitants' emotional attachment.
Populaţia analizată apreciază cu prioritate funcţionalitatea, utilitatea, recunoaşterea la nivelul comunităţii şi ataşamentul locuitorilor din zonă.
At national level, the respondents primarily want the protection of the built cultural heritage, its touristic exploitation, as well as education for the heritage protection.
La nivel naţional, respondenţii îşi doresc cu prioritate protejarea patrimoniului cultural construit, valorificarea cu scop turistic şi educarea pentru protecţia patrimoniului.
Another theme of the analysis was the importance that people give to heritage sites: the degree of awareness on the heritage landmarks in the vicinity is quite high.
O altă temă urmărită de analiză a fost importanţa pe care oamenii o acordă obiectivelor de patrimoniu, gradul de conştientizare a obiectivelor de patrimoniu din proximitate fiind destul de mare.
The most mentioned types of heritage sites identified by the respondents within their locality were: museums, religious buildings or sites, historical sites, monuments and fortresses and old centres.
Cele mai des menţionate tipuri de obiective de patrimoniu identificate de respondenţi pe raza localităţii lor au fost: muzeele, clădirile sau obiectivele religioase, obiectivele istorice, monumentele şi cetăţile sau centrele vechi.
The state of the identified heritage sites is generally deemed good and very good.
Starea obiectivelor de patrimoniu identificate este considerată în general ca fiind bună şi foarte bună.
As regards the visiting behaviour, very few respondents have visited heritage sites outside their town in the last year.
O explicaţie posibilă este lipsa obişnuinţei de vizitare a obiectivelor culturale, ca parte a călătoriilor în scop turistic.
Participatory budgeting was another analysed theme and it highlighted the respondents' wish that public money should be allocated for developing information and awareness programmes regarding the importance of the built cultural heritage.
Bugetarea participativă a fost o altă temă analizată şi a evidenţiat dorinţa respondenţilor ca banii publici să fie alocaţi pentru derularea unor programe de informare şi conştientizare a oamenilor cu privire la importanţa patrimoniului cultural construit.
The case study on the manner that the young people relate to the national cultural heritage highlighted differences between this category and the rest of the age categories as regards the used definitions, the importance given to the heritage protection, the frequency of visiting heritage sites and the degree of social responsibility and civic involvement in the activities of preservation or restoration of the heritage sites.
Studiul de caz despre modul în care se raportează tinerii la patrimoniul cultural naţional a evidenţiat diferenţe între această categorie şi restul categoriilor de vârstă în privinţa definiţiilor folosite, a importanţei acordate protecţiei patrimoniului, a frecvenţei de vizitare a obiectivelor de patrimoniu şi a gradului de responsabilitate socială şi implicare civică în activităţile de conservare sau reabilitare ale obiectivelor de patrimoniu.
Note: The text of this article is mainly based on the results of the analyses carried out by the research team of the National Institute for Research and Cultural Training (Ştefania Voicu, Andrei Crăciun, Ioana Ceobanu, Tatiana Cristea and Bogdan Pălici).
Notă: Textul acestui capitol se bazeză în mare parte pe rezultatele analizelor realizate de echipa de cercetare a Institutului Naţional pentru Cercetare şi Formare Culturală (Ştefania Voicu, Andrei Crăciun, Ioana Ceobanu, Tatiana Cristea şi Bogdan Pălici).
&amp; Ingram, Linda J., ‘Testing the Efficacy of an Integrative Model for Community Participation', Journal of Travel Research, 50: 276, 2011 National Institute of Statistics, ‘Regional economic and social landmarks: Territorial Statistics' (2013) &lt; http://www.insse.ro &gt;
&amp; Ingram, Linda J., 'Testing the Efficacy of an Integrative Model for Community Participation', Journal of Travel Research, 50: 276, 2011 Institutul Naţional de Statistică, 'Repere economice şi sociale regionale: Statistică teritorială' (2013) &lt; http://www.insse.ro &gt;
Ministry of Labour, Family, Social Protection and Elderly Persons, 'Statistic Situation of the Unemployment on November 30th 2014' &lt; http://www.anofm.ro/ &gt;
Ministerul Muncii, Familiei, Protecţiei Sociale şi Persoanelor Vârstnice, 'Situaţia Statistică a Şomajului înregistrat la 30 noiembrie 2014' &lt; http://www.anofm.ro/ &gt;
VISITING PRACTICES AND PUBLIC'S PROFILE
PRACTICI DE VIZITARE SI PROFILUL PUBLICULUI
Museum visiting, alongside other cultural practices, such as attending theatre performances, classical music concerts and reading, is primarily associated with the elitist culture, although authors like DiMaggio and Mukhtar1 consider that a high degree of popularity of the museums may be an indicator for the enhancement of the segment of omnivorous cultural consumers.
Alături de practici culturale precum frecventarea spectacolelor de teatru, a concertelor de muzică clasică şi lectura, vizitarea muzeelor este asociată, în primul rând, culturii elitiste, deşi autori precum DiMaggio şi Mukhtar1 consideră că un grad de popularitate ridicat în rândul muzeelor poate fi un indicator pentru lărgirea segmentului de consumatori culturali omnivori.
Omnivorous consumers have eclectic, diversified tastes and show interest in a wide range of cultural practices, specific both to mass and high culture.
Omnivorii au gusturi eclectice, variate şi manifestă interes pentru o varietate largă de practici culturale specifice atât culturii de masă, cât şi culturii înalte.
Museums' public is generally made from visitors and participants in the museums' educational programmes, who aim at satisfying certain cultural and educational needs, desires and curiosities.
Publicul muzeelor este format în general din vizitatori şi participanţi la programele publice educaţionale ale acestora, care urmăresc satisfacerea anumitor nevoi, dorinţe, curiozităţi cu caracter cultural şi educaţional.
Therefore, satisfying the needs, desires and interests of the public should be a key element in achieving the cultural and educational role of the museums.
Satisfacerea nevoilor, dorinţelor şi intereselor publicului ar trebui sa fie aşadar un element central în îndeplinirea cu succes a rolului cultural-educaţional al muzeelor.
Nowadays, museums have visitors who are permanently running out of time, shaped by society to adopt an ever-changing culture, a consumer culture.
În prezent, muzeele au parte de vizitatori aflaţi într-o constantă criză de timp, formaţi de societate pentru adoptarea unei culturi în permanentă schimbare şi transformare, a unei culturi de consum.
This is why, in the analysis of visiting practices, we should consider the growth of the competition for the population's spare time, too.
De aceea, în analiza practicilor de vizitare trebuie ţinut cont şi de creşterea concurenţei pentru timpul liber
and more intense.
al populaţiei.
Under the circumstances of a diversified cultural offer, the individual faces difficult choices, especially in the context of limited time and financial resources.
Cu acces la servicii tot mai diversificate, bătălia pe timpul consumatorului/publicului/vizitatorului este tot mai acerbă.
In a period marked by globalisation, museum managers should find innovative solutions to attract visitors belonging more and more to this profile.
În condiţiile unei oferte culturale diversificate, individul are de făcut alegeri dificile, mai ales în condiţiile existenţei unor resurse limitate atât din punct de vedere al timpului, cât şi al resurselor financiare ale acestuia.
For this reason, an approach of museum management in terms of efficiency and profitability - not only economic, but also cultural and educational is already a current practice in many western countries.
Într-o perioadă marcată de globalizare, managerii de muzee ar trebui să găsească soluţii inovative pentru a atrage vizitatorii care se înscriu din ce în ce mai mult în acest profil.
The most important elements that influence the visit of a museum or the participation in its public programmes are the motivations, the needs, the concepts on life, culture and spare time.
Din acest motiv, o abordare a managementului muzeelor în termeni de eficienţă şi profitabilitate nu doar economică, ci şi culturală şi educaţională, este deja practicată în multe ţări vestice.
Knowing and understanding the motivation of the visitors, as well as of the non-visitors, are important factors in establishing the offer of the museum3.
Potrivit analizelor din domeniu, principalele motivaţii care determină interesul pentru un muzeu şi programele sale publice sunt: educaţie, îmbogăţire spirituală, dezvoltare culturală, petrecere plăcută a timpului liber, curiozitate,
Poetics 32: 169-194, 2004
social-culturale.
2 Alexandra Zbuchea &amp; Loredana Ivan, Museum Focus: how to better know the museum visitors
Cunoaşterea şi înţelegerea ^ * III'' motivaţiilor vizitatorilor cât şi a celor care nu
Bucharest museums: visiting practices and public's profile
vizitează este importantă în proiectarea ofertei muzeului3.
In this chapter we aim at emphasising the characteristics of the Bucharest public willing to spend time in a museum, as well as at measuring the satisfaction related to the visiting experience; for this purpose we focused on the first six institutions in the top of the most visited museums: the National Museum of Natural History Grigore Antipa, the National Museum of the Romanian Peasant, the National Village Museum Dimitrie Gusti, the National History Museum of Romania, the National Art Museum of Romania and the National Military Museum King Ferdinand I.
Prin acest capitol ne propunem să scoatem în evidenţă caracteristicile publicului bucureştean dispus să petreacă timp în incinta unui muzeu, dar şi să măsurăm satisfacţia experienţei de vizitare, cu focus pe primele şase instituţii aflate în topul celor mai vizitate muzee: Muzeul Naţional de Istorie Naturală Grigore Antipa, Muzeul Naţional al Ţăranului Român, Muzeul Naţional al Satului Dimitrie Gusti, Muzeul Naţional de Istorie a României, Muzeul Naţional de Artă al României şi Muzeul Militar Naţional Regele Ferdinand I.
A key point in our analysis is the way the individuals allocate their resources for cultural purposes.
Un rol central în analiza noastră îl constituie modul în care individul realizează alocarea de resurse în scop cultural.
The museum between heritage-collection space and contact zone
Muzeul între spaţiu de colectare al patrimoniului şi zonă de contact
At present, the modern museum is more and more becoming a space of contact and mutual communication.
În prezent, muzeul modern devine tot mai mult un spaţiu de contact şi comunicare reciprocă.
Museums have a very important place in the contact between the public and the heritage, being considered the most veridical
7 James Clifford, Routes: Travel and translation in the late twentieth century
6 Laurajane Smith, 'Theorising museum and heritage visiting', in Museum Theory: An Expanded Field
8 Mary Louise Pratt, ‘Arts of the Contact Zone', Profession 91, 1991, 33-40
Museums are institutions that “translate” the academic discourse, making it accessible for a wider public10; they are less formal, which results in a growth of their attractiveness11.
Muzeele sunt cele care „traduc” discursul academic, care îl fac accesibil pentru un public mai larg13, sunt mai puţin formale, sporindu-şi astfel atractivitatea14.
Any visitor wants to know that they will find something interesting in the museum and their visit is a voluntary decision to allocate a part of their spare time to this activity.
Orice vizitator doreşte să ştie că va găsi ceva interesant în muzeu, vizita sa fiind o decizie voluntară de a-şi aloca din timpul liber.
Screven14 points out the necessity of proposing exhibitions that should be not only educative, but also “entertaining”.
Screven17 atrage atenţia asupra necesităţii propunerii de expoziţii care să nu fie numai educative, ci şi de „divertisment”.
He thinks that museums can only survive the current trends and increased competition by adapting and offering attractive, entertaining programmes, without losing the focus on the educational component.
Acesta consideră că muzeele pot supravieţui tendinţelor din lumea actuală şi concurenţei crescute dacă se adaptează şi oferă programe atractive şi distractive, fără a pierde din vedere componenta educaţională.
Museum visiting - between learning experience and cultural production form
Vizita la muzeu - între experienţă de învăţare şi formă de producţie culturală
In his attempt to theorise the museum visit, starting from the analysis of specific sociopolitical contexts, then examining the ideological functions of the cultural institutions, Carol Duncan15 considers that art museums ensure a frame for specific civic rituals.
În încercarea de a teoretiza vizita la muzeu şi plecând de la analiza unor contexte socio-politice specifice şi apoi examinând funcţii ideologice ale instituţiilor culturale, Carol Duncan18 consideră că muzeele de artă asigură un cadru pentru ritualuri civice specifice.
14 Screven (1993,) cited by Zbuchea &amp; Ivan, p. 4-5
18 Carol Duncan, Civilizing Rituals: Inside Public Art Museums
Children and youth in general have been the main target of the educational programmes for a long time, but at present the public of the educational programmes has diversified.
Caracteristici ale acestui ritual tipic incintelor expoziţionale sunt crearea unui spaţiu în care vizitatorii, rupţi de practicile cotidiene, au parte de o experienţă diferită şi felul în care sălile muzeului sunt organizate şi funcţionează ca un fel de scenariu după care vizitatorii „joacă”.
Museums are sites for lifelong learning16, the public programmes are more and more adapted to this new status and to the new expectations of the contemporary society.
Pentru multă vreme principala ţintă a programelor educative au fost copiii şi, în general, tinerii, dar, în prezent, publicul programelor educative s-a diversificat.
Museum visits are primarily considered learning experiences, wherein knowledge and information are acquired and reinforced.
Muzeele sunt locuri pentru învăţare continuă19, programele publice sunt tot mai adaptate acestui nou statut şi aşteptărilor societăţii contemporane.
Museum visits can also be understood as cultural experiences, wherein the individual searches - consciously or not - for a meaning or for their own vision on a cultural aspect17.
Vizitele la muzeu sunt considerate, în primul rând, experienţe de învăţare şi cristalizare de cunoştinte şi informaţii, fiind asociate în mod direct unui proces de asimilare.
Another important aspect of the visiting is the dimension of active process of heritage creation, as the visitor pays a great attention to the way the museum's cultural objects are displayed, as well as to the manner of conveying the ethical and cultural values.
Un alt aspect important al vizitării este şi dimensiunea de proces activ de elaborare a patrimoniului, pentru că vizitatorul este foarte atent la modul în care sunt expuse bunurile culturale gestionate de muzeu, precum şi la modul de transmitere a valorilor etice şi culturale.
Thus, beyond the material dimension, the heritage in a museum may be more easily understood as a frame for a set of cultural practices, focused on using the past in creating the cultural significances of the present21.
Astfel, dincolo de dimensiunea materială, patrimoniul dintr-un muzeu poate fi mai uşor înţeles ca un cadru al unui set de practici culturale, axat pe utilizarea trecutului în crearea semnificaţiilor culturale ale prezentului24.
During this period, museums began to face a dramatic quantitative decrease of the public24.
În această perioadă, muzeele au început să se confrunte cu scăderea dramatică a publicului27.
The visitor crisis of the Romanian museums had various causes, among which the individuals' exercise of freedom, including the freedom of not visiting a museum25, and the museums as public spaces were associated by the public with a lack of mobility, with a certain type of static culture26 or austere space, far from the matters of the day27.
Printre altele, criza de vizitatori în muzeele autohtone a apărut ca expresie a experimentării libertăţii de către indivizi, inclusiv a libertăţii de a nu vizita un muzeu28, iar muzeele ca spaţii publice au fost asociate de public cu o lipsă de mobilitate, cu un anume tip de cultură statică29 sau spaţii austere şi îndepărtate de problematica zilnică30.
Subsequently, the museums in Romania progressively added the educational function, besides the functions of displaying and preserving the heritage.
Apoi în mod progresiv, muzeele din România au adăugat din nou funcţiei de prezentare şi conservare a patrimoniului, pe cea educativă.
Everybody agreed that the role of a museum is to educate its public, to encourage them to know the cultural roots of the society, in order to understand it better.
A devenit un consens faptul că rolul unui muzeu este de a-şi educa publicul, de a-l încuraja
In the last years the situation has changed, as the museums have assumed their educational role in a dynamic and attractive manner.
27 Virgil Ştefan Niţulescu, 'Peisaj muzeal de după tranziţie', în Revista Muzeelor, Vol. 1, Serie nouă, 2014
In the mid-2000s, most of Romania's museums
să cunoască rădăcinile culturale ale societăţii, pentru a o înţelege mai bine.
In order to achieve the objectives of the chapter, the analysis focused on the following research directions: the typology of the attended museums, the visitors' level of satisfaction, the information sources used, the perception on the ticket price, the increase of visiting possibilities, the time resources allocated to the cultural consumption.
Pentru atingerea obiectivelor capitolului, analiza s-a concentrat pe următoarele direcţii de cercetare: tipologia muzeelor frecventate, nivelul de satisfacţie al vizitatorilor, surse de informare folosite, percepţia asupra costurilor biletelor, creşterea posibilităţii vizitării, resursele de timp alocate consumului cultural.
On a scale from 1 to 5 (1= “very little" and 5= “very much"), how much do you like to visit...
Pe o scală de la 1 la 5 (1 = „foarte puţin" şi 5 = „foarte mult"), cât de mult vă place să vizitaţi...
Archaeology (old human civilisations and cultures)
Arheologie (civilizaţii şi culturii umane vechi)
Example of an item used to measure the degree of satisfaction, depending on the museum typology
Exemplu de item folosit pentru măsurarea gradului de satisfacţie în funcţie de tipologia muzeelor