natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Amongst the similarities between the national and the Bucharest situations, the most obvious is the case of watching films on DVD or Blu ray.
Dintre asemănările între situaţia naţională şi cea a municipiului Bucureşti, cea mai evidentă este în cazul vizionării de filme pe suport DVD sau Blu-ray.
In both cases, the explanatory mechanism of the capitals operates in a significant and similar manner for each sample.
În ambele cazuri, mecanismul explicativ al capitalurilor funcţionează în mod asemănător şi semnificativ pentru fiecare eşantion în parte.
Distribution of persons who watch films on DVD / Blu ray monthly, on capital type - national sample
Distribuţia persoanelor care vizionează filme pe DVD / Blu-ray lunar, în funcţie de tipul de capital - eşantion naţional
0 below average above average
^ sub medie peste medie
In order to better understand the differences presented in Table 6, Graph 3 depicts the differences between the persons above the average of each type of capital in terms of watching films on DVD or Blu ray, with a frequency of at least once a month.
Pentru a înţelege mai bine diferenţele prezentate în Tabelul 6, Graficul 3 prezintă diferenţele între persoanele care se plasează sub sau peste media fiecărui tip de capital în legătură cu vizionarea de filme pe suport DVD sau Blu-ray, cu o frecvenţă de cel puţin o dată pe lună.
As Table 6 shows, at national level there are significant differences between persons, when comparing this consumption according to the type of the capital they own (above the average and under the average); the more present a capital form (i.e. it records values above the average), the more chances of watching films on DVD / Blu ray.
După cum indică Tabelul 6, la nivel naţional există diferenţe semnificative între persoane, atunci când comparăm acest consum în funcţie de tipul de capital deţinut (peste medie şi sub medie) - cu cât o formă de capital este mai prezentă (adică are valori peste medie), cu atât şansa de a viziona filme pe suport DVD / Blu-ray creşte.
Thus, in Graph 3 we can notice values that are nearly double in the case of human capital categories, four times higher for diversified cultural capital or social capital and nearly six times higher for the emergent cultural capital categories.
Astfel, putem observa în Graficul 3 rezultate aproximativ duble între categoriile de capital uman, de patru ori mai mari între categoriile de capital cultural diversificat sau capital social şi de aproximativ şase ori mai mari între categoriile de capital cultural emergent.
Returning to Mike Savage's21 viewpoint, i.e. that the contemporary society creates emergent social classes and types of capital, it is obvious that the manner in which the individuals use the new technologies for domestic cultural consumption is dependent on the adaptability to the new societal contexts.
Revenind la perspectiva enunţată de Mike Savage21, şi anume că perioada contemporană creează clase sociale şi tipuri de capital emergente, este evident că modul în care indivizii folosesc noile tehnologii pentru consum cultural domestic este dependent de adaptabilitatea la noile contexte societale.
This adaptability is more present in Bucharest than nationwide.
Această adaptabilitate ce este mai prezentă în municipiul Bucureşti decât la nivel naţional.
At national level, the most frequently performed activity in this category of cultural consumption is listening to music: approximately 60% of the Romanians stated they listened to music daily - an activity that also records the lowest percentages of people who declared they did not practise it at all (18%, Graph 4).
La nivel naţional, cea mai des desfăşurată activitate din această categorie a consumului cultural este reprezentată de ascultatul muzicii: aproximativ 60% dintre români au declarat că ascultă muzică zilnic, activitate ce are şi cele mai mici procente pentru cei care au declarat că nu o desfăşoară deloc - 18% (Graficul 4).
The consumption practices requiring audio products have the highest statistical weight, as listening to music is followed by listening to the radio - 52% of the people listen to the radio daily.
Practicile de consum ce implică produse audio au cea mai mare pondere, după ascultatul muzicii urmând în ierarhie ascultatul radioului - 52% dintre oameni ascultă radio zilnic.
More often than not, these activities are interconnected, which explains the very high percentages in both categories.
De foarte multe ori, aceste activităţi sunt interconectate, fapt ce explică procentele foarte ridicate pe ambele categorii.
The distribution of the answers on each type of activity, out of the five presented, shows a
Distribuţia răspunsurilor pe fiecare tip de activitate, dintre cele cinci prezentate, indică
separation between two levels: audio and visual (a separation that is valid only in this case).
o separare între două planuri: auditiv şi vizual (separare validă doar în cazul de faţă).
While the audio level has the highest rate of participation, the visual level records a lower rate.
Dacă planul auditiv are cea mai ridicată rată de participare, în planul vizual rata de consum este mai scăzută.
Approximately 18% of the respondents stated they read newspapers daily, 15% read books and 13% read magazines (Graph 4).
Aproximativ 18% dintre respondenţi au declarat că citesc zilnic ziare, 15% cărţi şi 13% reviste (Graficul 4).
A first distinction that we can make between these types of activities is given by the individuals' degree of engagement - passive versus active.
O primă distincţie care poate fi făcută între aceste tipuri de activităţi este dată de gradul de implicare al indivizilor - pasiv versus activ.
While we may state that the consumption practices referring to listening to music in general and listening to the radio in particular are rather passive, the reading of books, newspapers or magazines requires the people's active involvement.
Dacă despre practicile de consum ce se referă la ascultarea muzicii, în general, şi ascultarea radioului se poate spune că sunt mai degrabă pasive, citirea de cărţi, ziare şi reviste presupune o implicare activă din partea oamenilor.
Private cultural consumption- national sample (In the last 12 months, how often have you...)
Consum cultural privat - eşantion naţional (În ultimile 12 luni, cât de des aţi...)
Q Read books?
0 Citit cărţi?
0 Listened to the radio?
0 Ascultat radio?
Listened to music?
ţ Ascultat muzică?
( Read newspapers?
£ Citit ziare?
( Read magazines?
£ Citit reviste?
&gt; 3 hours daily 1-3 hours daily
INSTITUTUL NATIONAL PENTRU CERCETARE Şl FORMARE CULTURALĂ
consumption practices.
1 - 2 ori pe an
In the case of books, the increase is approximately 7 per cent - from 15%, national sample, to 22%, Bucharest sample (Graph 4 and Table 8).
Iar pentru ascultatul radioului zilnic, răspunsurile au fost cu cinci procente mai mari faţă de eşantionul naţional - 57% (Tabelul 8).
Depending on the person's gender, at national level, differences were recorded for the four activities: listening to music, listening to the radio, reading newspapers and reading books.
În funcţie de genul persoanei, la nivel naţional au fost observate diferenţe pentru patru activităţi: ascultatul muzicii, ascultatul radioului, cititul de ziare şi cititul de cărţi.
Three of these activities are associated with the masculine gender to a higher extent: a) 62% of the men listen to music daily, as compared to 57% of the
Trei dintre activităţi sunt asociate cu procente mai mari pentru genul masculin: a) 62% dintre bărbaţi ascultă muzică zilnic, în comparaţie cu 57% dintre femei; b) 58%
women; b) 58% of the men listen to the radio daily, as compared to 46% of the women; c) 25% of the men read newspapers daily, as compared to 18% of the women.
dintre bărbaţi ascultă zilnic radio, în comparaţie cu 46% dintre femei; c) 24% dintre bărbaţi citesc ziare zilnic, în comparaţie cu 18% dintre femei.
On the other hand, women are associated with reading books to a higher extent: 17% of the women read books daily, as compared to 12% of the men (Table 9).
În schimb, femeile sunt asociate în mai mare măsură cu cititul de cărţi: 17% dintre femei citesc zilnic cărţi, în comparaţie cu 12% dintre bărbaţi (Tabelul 9).
Distribution of private cultural consumption on genders - national sample
Distribuţia pe sexe a consumului cultural privat - eşantion naţional
Distribution of private cultural consumption on genders - Bucharest sample
Distribuţia pe sexe a consumului cultural privat - eşantion Bucureşti
Have you listened to music?
1 -2 ori pe lună
Have you listened to the radio?
Mai puţin de o oră zilnic
Yet, there is an exception, i.e. book reading, which is distributed more homogenously between men and women; the difference between men (24% read daily) and women (21% read daily) is small, within the margin error (Table 10).
Însă există şi o excepţie, şi anume cititul de cărţi, care este distribuit într-o manieră mai omogenă între bărbaţi şi femei, diferenţa dintre bărbaţi (24% citesc zilnic) şi femei (21% citesc zilnic) fiind una mică, aflânduse în marja de eroare (Tabel 10).
The residence environment also contributes to the differentiation between persons as regards this type of cultural consumption.
Mediul de rezidenţă contribuie şi el la diferenţierea dintre persoane prin prisma acestui tip de consum cultural.
The differentiation is also valid for the activities which we considered active, informative,
Diferenţierea este valabilă pentru activităţile pe care le-am caracterizat ca
associated with the urban environment, as for the passive, relaxing or complementary activities (listening to music and radio) there are no significant differences (Table 11).
fiind cele active, de informare, asociate cu mediul urban, întrucât pentru cele pasive, de relaxare sau complementare altor activităţi (ascultat muzică şi radio), nu există diferenţe semnificative (Tabelul 11).
a) 31% of the people in the urban areas stated they read books weekly, as compared to 20% in the rural areas;
a) 31% dintre persoanele din mediul urban au declarat că citesc cărţi săptămânal, comparativ cu 20% din mediul rural;
b) 37% of the people in urban areas read magazines weekly, as compared to 24% in the rural areas;
b) 37% dintre persoanele din mediul urban citesc săptămânal reviste, comparativ cu 24% în mediul rural;
c) 46% of the people in the urban areas read newspapers weekly, as compared to 37% in the rural areas.
c) 46% dintre persoanele din mediul urban citesc săptămânal ziare, comparativ cu 37% din mediul rural.
Distribution of private cultural consumption on residence areas - national sample
Distribuţia pe mediu de rezidenţă a consumului cultural
Have you listened to the radio?
1 -2 ori pe lună
1 -2 times a month
Mai puţin de o oră zilnic
Less than one hour daily
Mai mult de 3 ore zilnic
In terms of age, the only private cultural consumption activity which significantly differentiates from one category to another is listening to music; the highest frequency is associated with younger persons, both nationally
În funcţie de vârstă, singura activitate de consum cultural privat ce se diferenţiază semnificativ de la o categorie la alta este ascultatul de muzică, frecvenţa mai mare fiind asociată persoanelor mai tinere, atât la nivel
and in Bucharest22.
naţional, cât şi la nivelul Bucureştiului22.
In the national sample, 60% of the persons who listen to music daily are aged between 14 and 44, while 61% of the people who perform this activity less frequently are aged above 45 (Table 12).
În eşantionul naţional, 60% dintre persoanele care ascultă zilnic muzică au vârste cuprinse între 14 şi 44 de ani, în timp ce dintre persoanele care ascultă muzică mai rar, 61% au peste 45 de ani (Tabelul 12).
In Bucharest, 62% of the persons who listen to music daily are between 14 and 44 years old, while 68% of the persons who listen to music less frequently are aged above 45 (Table 13).
În municipiul Bucureşti, 62% dintre persoanele care ascultă zilnic muzică au între 14 şi 44 de ani, în timp ce dintre persoanele care ascultă muzică mai rar, 68% au peste 45 de ani (Tabelul 13).
22 The distributions in the percentage tables were matched through other statistical tests verifying the association between the variables.
22 Distribuţiile din tabelele de procente au fost contraverificate prin alte teste statistice care verifică asocierea dintre variabile.
In this case Spearman correlations were used, at a significance threshold of p &lt; 0,05.
În cazul de faţă au fost folosite corelaţii de tip Spearman, la un prag de semnificaţie p &lt; 0,05.
Have you listened to the radio?
În ultimele 12 luni, cât de des:
Distribution of private cultural consumption on age groups - Bucharest sample
Distribuţia pe vârste a consumului cultural privat - eşantion Bucureşti
For example, of the people who listen to the radio daily, 33% are aged above 55, while 13% are found in the age interval 14-24.
Spre exemplu, dintre persoanele care ascultă radio zilnic, 33% au peste 55 de ani, iar 13% se plasează în intervalul de vârstă între 14 şi 24 de ani.
Therefore, the possible relation between age and the frequency of performing an activity is annulled.
Prin urmare, posibila relaţie dintre vârstă şi frecvenţa desfăşurării unei activităţi este anulată.
Table 14 depicts the probability to perform private cultural consumption activities more or less frequently, depending on the manner in which the individuals are grouped on the four types of capital.
Tabelul 14 prezintă probabilitatea de a desfăşura mai rar sau mai des activităţi de consum cultural privat, în funcţie de modul în care indivizii se grupează pe cele patru tipuri de capital.
We can notice that, in most of the cases, the types of capital presented operate positively on the frequency of the non-public cultural consumption activities: a capital above the average is associated with a higher frequency of performing these activities.
După cum poate fi observat, în cele mai multe cazuri, tipurile de capital prezentate acţionează în manieră pozitivă asupra frecvenţei cu care persoanele desfăşoară acţiuni de consum cultural non-public: un tip de capital peste medie este asociat cu o frecvenţă mai ridicată a desfăşurării acestor activităţi.
And this situation is valid regardless of the sample.
Şi această situaţie este valabilă indiferent de eşantion.
In the last 12 months, how often have you:
În ultimele 12 luni, cât de des aţi:
23 The table follows the same reading rules as Table 7 - “Types of domestic cultural consumption - frequency of activity depending on the types of capital".
23 Tabelul urmează aceleaşi reguli de citire ca Tabelul 7 - „Tipuri de consum cultural domestic - frecvenţa activităţii în funcţie de tipurile de capital".
The only exceptions are represented by reading newspapers, listening to music and radio in Bucharest, depending on the formal education of individuals (human capital).
Singurele excepţii sunt reprezentate de citirea ziarelor, ascultatul muzicii şi al radioului în municipiul Bucureşti, în funcţie de educaţia formală a indivizilor (capitalul uman).
Thus, there are no significant differences between persons with an under-average formal education and persons with an above-average formal education, when it comes to the frequency of reading newspapers, listening to music or radio.
Astfel, nu există diferenţe semnificative între persoanele cu educaţie formală sub medie şi persoanele cu educaţie formală peste medie, atunci când vine vorba de frecvenţa cu care citesc ziare, ascultă muzică sau radio.
This highlights a greater accessibility of people to perform these activities, regardless of their education.
Acest lucru evidenţiază o accesibilitate mai mare a oamenilor pentru a desfăşura aceste activităţi, indiferent de educaţie.
However, there may be differences in terms of motivation or preferences.
Cu toate acestea, pot exista diferenţe în funcţie de motive sau preferinţe.
For example, the persons with a human capital above the average of the sample may prefer online newspapers, while persons under the average of the sample may prefer printed newspapers.
Spre exemplu, persoanele cu capital uman peste media eşantionului pot prefera ziarele online, pe când persoanele aflate sub media eşantionului pot prefera ziarele în format printat.
And additional
Iar analize
analyses show such a situation: in Bucharest, 42% of the persons with an education under the average stated they had never used the Internet to read online newspapers, as compared to only 24% of the persons with a human capital above the average; at national level, the results are 50% and 27%, respectively.
suplimentare indică o asemenea situaţie: în Bucureşti, 42% dintre persoanele cu educaţie sub medie au declarat că n-au folosit niciodată internetul pentru a citi ziare în format online, comparativ cu doar 24% dintre persoanele cu capital uman peste medie; la nivel naţional, cifrele rezultate sunt 50%, respectiv 27%.
In order to exemplify one of the situations depicted in Table 14, Graph 5 complementarily depicts the differences between the persons found under or above the average of the capital types, in relation to the daily reading of books.
Pentru a exemplifica una dintre situaţiile prezentate în Tabelul 14, Graficul 5 prezintă, în manieră complementară, diferenţele între persoanele aflate sub sau peste media tipurilor de capital, în relaţie cu cititul zilnic de cărţi.
As we can notice, the number of persons with a social capital and an education above the average of the sample who read books is double as compared to the persons under the average of the sample, on these indicators, while the
După cum poate fi observat, persoanele cu capital social şi educaţie peste media eşantionului citesc cărţi într-o proporţie dublă faţă de persoanele aflate sub media eşantionului, pe aceşti indicatori, iar persoanele cu capital
number of persons with a diverse emergent capital above the average of the sample is three times higher.
cultural emergent şi diversificat peste media eşantionului de aproximativ trei ori mai mult.
These findings make us draw the conclusion that each form of capital leads to or requires a higher degree of information and exposure.
Aceste rezultate atrag după sine concluzia că fiecare formă de capital conduce către sau necesită un grad mai mare de informare şi expunere.
For example, we can launch the hypothesis that a higher social capital - more frequent interactions with known or close persons - make people read more frequently, due to the fact that: a) it is a way to integrate in various groups, b) people find out about new books, within the group, or both.
Spre exemplu, poate fi lansată ipoteza că un capital social mai ridicat - interacţiuni mai dese cu persoane cunoscute sau apropiate - îi determină pe oameni să citească mai des, datorită faptului că: a) este o modalitate de integrare în diverse grupuri, b) află în interiorul grupului de prieteni de cărţi noi, sau ambele.
Distribution of persons who read books daily, depending on the type of capital - national sample
Distribuţia persoanelor care citesc cărţi zilnic, în funcţie de tipul de capital - eşantion naţional
For example, in the common comprehension (influenced by this dichotomy), the frequent listening to music is associated with mass culture, and consequently with a low cultural capital.
Spre exemplu, în accepţiunea comună (influenţată de dihotomia enunţată), ascultarea frecventă a muzicii este asociată cu cultura de masă, în consecinţă, cu un capital cultural scăzut.
But the analyses show the opposite.
Însă analizele arată contrariul.
Moreover, we should also note the manner in which the new technologies relate to cultural consumption forms associated to old technologies.
De asemenea, trebuie observat şi modul în care noile tehnologii relaţionează cu forme de consum cultural asociate celor vechi.
Listening to the radio is in a relation of positive association with the emergent cultural capital (i.e. people's adaptability to new information and communication technologies).
Ascultarea radioului se află într-o relaţie de asociere pozitivă cu capitalul cultural emergent (prin care se înţelege adaptabilitatea oamenilor la noile tehnologii de informare şi comunicare).
This does not show a replacement of the cultural consumption practices, but a transformation which takes the shape of hybridisation.
Acest fapt indică nu o înlocuire a practicilor de consum cultural, ci o transformare sub forma hibridizării.
And we can draw this conclusion about the other activities, too, as these activities have moved into the virtual space and are associated with new technologies (smartphone, tablet, e-book reader etc.)
Iar această concluzie poate fi trasă şi despre celelalte activităţi, întrucât cele menţionate s-au mutat în mediul virtual şi au noi tehnologii asociate (smartphone, tabletă, e-book reader etc.).
Dynamics of music and film preferences in Romania
Dinamica preferinţelor muzicale şi de film în România
category: music and film consumption.
INSTITUTUL NATIONAL PENTRU CERCETARE Şl FORMARE CULTURALĂ
Both are approached from the viewpoint of artistic expression within each type of product.
Ambele sunt abordate prin prisma genurilor de exprimare artistică din cadrul fiecărui produs.
We must also mention that one of the themes, i.e. film consumption, is also approached in the chapter “Film and cinema cultural consumption.
Trebuie menţionat şi faptul că una dintre teme, si anume consumul de film, este abordat şi în capitolul „Consumul cultural de film şi cinema.
Watching practices, preferences and spectator profiles”.
Practici de vizionare, preferinţe şi profiluri de spectator”.
However, the approach is different.
Însă abordarea este diferită.
While in this section the film consumption is approached, as we mentioned above, in terms
Dacă în secţiunea de faţă consumul de film este, după cum a fost menţionat, abordat ca preferinţe pentru anumite genuri cinematografice, celălalt
of preferences for certain cinema genres, the other chapter analyses the film consumption in relation to the public cultural infrastructure.
capitol analizează consumul de film în relaţie cu infrastructura culturală publică.
Romanians' music preferences were analysed considering the first three options mentioned by the respondents.
Preferinţele muzicale ale românilor au fost analizate luând în considerare primele trei opţiuni menţionate de respondenţi.
24 Graph 6 depicts the music genres mentioned the most often in 2010 and 2015, found in both studies, in order to increase the degree of symmetry between the data.
24 Graficul 6 conţine genurile de muzică ce au fost menţionate cel mai des în 2010 şi 2015 şi care se regăsesc în ambele studii, pentru a creşte gradul de simetrie dintre date.
Dynamics of Main Musical Preferences - National Samples (What kinds of music do you listen most often?
Dinamica principalelor preferinţe muzicale - eşantioane naţionale (Ce genuri de muzică ascultaţi cel mai des?
[First, Second, and Third] Maximum 3 possible answers)
[În primul, în al doilea şi în al treilea rând] Maxim 3 răspunsuri posibile)
24 This is why each person was counted for each mentioned category, resulting in a total greater than 100%.
24 Din acest motiv, fiecare persoană a fost numărată pentru fiecare categorie menţionată, rezultând într-un total mai mare de 100%.
As we can notice, folk music remains the most frequent music genre among the first three options, at national level, although we notice a decrease of approximately 7% - from 59% in 2010, to 52% in 2015.
După cum poate fi remarcat, muzica populară a rămas genul de muzică cu cea mai mare frecvenţă ca prime trei opţiuni, la nivel naţional, deşi se poate observa o scădere de 7% - de la 59%, în 2010, la 52%, în 2015.
The second music genre that we find in the first three options of the Romanians is ethno music, which, on average, did not record any changes (Graph 6).
Cel de-al doilea gen muzical ce se regăseşte printre primele trei opţiuni ale românilor este reprezentat de muzica etno, pentru care n-a fost înregistrată, în medie, nicio schimbare (Graficul 6).