natgillin/translations-raw huggingface dataset:
forms of sports (such as playing) - which offer children the possibility to control themselves, to create rules, as well as the capacity to solve problems, all of which inherently result in the development of creativity38.
Există însă studii care au urmărit relaţia dintre sport şi dezvoltarea creativităţii, iar rezultatele indică faptul că există o relaţie pozitivă între creativitate şi implicarea în forme ale sportului de
The analysis on age categories shows that young people between 26 and 30 years old consider - to a higher extent - that certain types of domestic cultural consumption (reading books included or not in the school curriculum, watching films, playing an instrument) and public cultural consumption (attending theatre, visiting museums) can be triggers of creativity.
Analiza în funcţie de categorii de vârstă arată că tinerii de 26-30 de ani consideră într-o mai mare măsură că tipuri de consum cultural domestic (lectura cărţilor din programa şcolară şi din afara programei şcolare, vizionarea de filme, cântatul la un instrument) şi de consum cultural public (asistarea la spectacole de teatru, vizitarea muzeelor) pot fi stimulente ale creativităţii.
For the 19-25 years old youth category, the creativity triggers are mainly dynamic activities that involve using the body (sports - 51.5% and dance 39%).
Pentru categoria de tineri 19-25 de ani, stimulentele creativităţii sunt mai degrabă activităţi dinamice care implică folosirea corpului (sportul 51,5% şi dansul 39%).
The creativity triggers mainly chosen by the youngsters aged 14-18 refer to the practice of diverse activities: writing poetry/
Stimulentele creativităţii pe care tinerii din categoria 14-18 ani le-au numit într-o mai mare măsură se referă la desfăşurarea unor activităţi variate: scrierea de
essays, interacting with artists, painting/drawing and making short films, as well as volunteering.
poezii / eseuri, interacţiunea cu artiştii, pictura / desenul şi realizarea de filmuleţe, dar şi voluntariatul.
Slight differences in the percentages related to the triggers of creativity development were recorded in terms of respondents' gender: the female respondents mentioned to a higher extent - as compared to male respondents - reading books not included in the school curriculum, writing poetry, visiting museums, painting / drawing and engaging in a theatre or music company/band, while the male respondents mentioned reading books included the school curriculum, taking photos, watching films, volunteering and practising sports.
Diferenţe uşoare pentru stimulentele dezvoltării creativităţii s-au înregistrat şi pe dimensiunea de gen a participanţilor la studiu: respondentele au numit în mai mare măsură comparativ cu respondenţii lectura cărţilor din afara programei şcolare, scrierea de poezii, vizitarea muzeelor, pictura / desenul şi implicarea într-o trupă de teatru sau muzică, în timp ce respondenţii au numit lectura cărţilor din programa şcolară, realizarea de fotografii, vizionarea de filme, voluntariatul şi practicarea sportului.
Types of creativity triggers mentioned by the young people, analysis on age categories and gender dimension
Tipuri de stimulente ale creativităţii numite de tineri, analiză în funcţie de categoriile de vârstă şi dimensiunea de gen
Reading books included in the school curriculum
Lectura altor cărţi, din afara programei şcolare
Shooting video / short films
Realizarea de materiale video / filmuleţe
Engaging in a theatre, dance, music band/company
Implicarea într-o trupă de teatru, dans, muzică
Another characteristic of the young generation is the state of boredom.
O altă caracteristică a generaţiei tinere este starea de plictiseală.
This state may be more strongly felt by youngsters when they are not engaged in interesting activities, as they are dynamic people, who want to be involved in activities that would offer them a (new) experience or stimulate them.
Această stare poate fi resimţită mai puternic de tineri atunci când nu au activităţi care să le suscite interesul, ei fiind persoane dinamice care doresc să fie implicaţi în acţiuni care să le ofere o experienţă (nouă) sau care să-i stimuleze.
In his work on the normativity of boredom and how young people use technology39, Răzvan Nicolescu considers
În lucrarea sa despre normativitatea plictiselii şi cum folosesc adolescenţii tehnologia39, Răzvan Nicolescu
Thus, repetitive, monotonous activities (e.g. house chores), the lack of a particular activity (waiting, doing nothing), passive activities (reading, watching TV) are among the most boring ones.
Astfel, activităţile repetitive, cele monotone (ex. activităţi casnice), lipsa unei activităţi anume (aşteptatul, statul degeaba), activităţile pasive (cititul, uitatul la TV) sunt printre cele pe care tinerii le-au numit ca fiind plictisitoare.
Around 20.6% of
Un procent de 20,5% dintre respondenţi consideră
the respondents consider that artistic activities (drawing, painting, dancing, singing) are boring.
plictisitoare activităţile artistice (desenatul, pictatul, dansul, cântatul) (Tabelul 11).
An explanation may be the fact that many youngsters do not have a shaped taste for these activities, they are not familiarised with them or they associate them with the environment where they are practised (e.g. school classes).
O explicaţie poate fi faptul că mulţi tineri nu au un gust format pentru astfel de activităţi, nu sunt familiarizaţi cu ele sau le asociază cu mediul unde le practică (ex. cursurile şcolare).
Activities/situations that young people find boring
Activităţi / situaţii care îi plictisesc pe tineri
Please name three activities that you find most boring (multiple answer)
Numeşte te rog trei activităţi care te plictisesc cel mai mult (răspuns multiplu)
House chores (washing the dishes, cleaning, ironing, cooking, dusting etc.)
Treburile casnice (spălatul vaselor, făcut curăţenie, călcat rufe, făcut mâncare, şters praful etc.)
Artistic/creative activities (drawing, painting, dancing, singing)
Activităţile artistice / creative (desenatul, pictatul, dansul, cântatul)
Doing nothing/ lack of activity
Statul degeaba / lipsa unei activităţi
Cultural activities (going to the theatre, to the Opera etc.)
Activităţile culturale (mersul la teatru, la operă etc.)
Learning and doing the homework
Munca inutilă / în zadar / repetitivă / monotonă
Interacting with certain people / family members / friends or activities involving these people
Interacţiunea cu unele persoane /membri ai familiei / prieteni sau unele activităţi care-i
Talking (long chats, useless talking, talking on the phone etc.)
Vorbitul (discuţii lungi, vorbitul fără rost, vorbitul la telefon etc.)
A certain music genre or bad music
Muzica dintr-un anumit gen sau muzica proastă
A certain film genre / bad films
Filmele dintr-un anumit gen / filmele proaste
Listening (to others, to discussions) etc.
Activitatea de a asculta (pe alţii, discuţii etc.)
Young people are a dynamic consumer category, the new technologies have a strong influence on the practices they have and develop.
Tinerii sunt o categorie dinamică de consumatori, cu o influenţă puternică a noilor tehnologii în practicile pe care le au şi pe care le dezvoltă.
In this context, the cultural offers of the public cultural institutions are of low interest to youngsters, who prefer alternative modalities of cultural consumption.
În acest context, ofertele culturale ale instituţiilor publice de cultură prezintă un interes redus pentru tineri, care preferă consumul cultural prin metode alternative.
It is necessary that the cultural producers and organisers envisage an adjustment of the cultural offers and the access modalities to the current lifestyle of the young people, especially because they are still in a period of shaping their consumption practices and personalising their cultural preferences.
Este necesar ca producătorii şi organizatorii culturali să aibă în vedere o adaptare a ofertelor culturale şi a modului de acces al acestora la stilul de viaţă actual al tinerilor, cu atât mai mult cu cât aceştia sunt în perioada de formare a practicilor de consum şi de personalizare a preferinţelor culturale.
A signal in this direction may be the fact that young people, although they give a high importance to the role of local cultural institutions within the community
Un alt semnal în această direcţie poate fi faptul că tinerii, deşi acordă o importanţă crescută rolului pe care instituţiile culturale locale îl au pentru
(over 70%), only few of them consider that the public cultural institutions organise activities dedicated to children and youngsters (under 50%).
comunitate (procente de peste 70%), doar puţini dintre aceştia consideră că instituţiile culturale publice organizează activităţi dedicate copiilor şi tinerilor (procente sub 50%).
Young people's practices and consumption characteristics are given by the current context and by their strong exposure to digital contents.
Caracteristicile de consum şi practicile tinerilor sunt date de contextul actual şi de expunerea puternică pe care o au la conţinuturi digitale.
Once the use of the new technologies became increasingly intense and the Internet access became current, youngsters became not only consumers, but also producers of cultural content, which makes them have a greater desire for control on what and how they consume, and they are looking for new experiences that should challenge and stimulate them (we have seen that the numerous types of activities requiring passivity, monotony and repetitiveness are deemed boring by the young people).
Odată cu folosirea din ce în ce mai intensă a noilor tehnologii şi cu accesul la internet, tinerii au devenit nu numai consumatori, ci şi producători de conţinut cultural, ceea ce face ca aceştia să aibă o dorinţă mai mare de control asupra a ce şi cum consumă, căutând experienţe noi care să-i provoace şi să-i stimuleze (am văzut că numeroasele tipuri de activităţi care presupun pasivitatea şi monotonia, repetitivitatea sunt considerate plictisitoare de către tineri).
When they grow up (26-30 years old), their cultural consumption decreases, young people's preoccupations are probably redirected towards other interests: career, starting a family, housing etc. The digital consumption practices are also a reflection of the age and age-related preoccupations: young people aged 14-18 are interested in various Internet contents (social networks, music, films, online games), while youngsters aged 19-25 are more interested in searching informative contents and those aged 26-30 have an interest in contents that show a pragmatisation of their lives.
Odată cu înaintarea în vârstă (categoria 26-30 de ani), consumul cultural scade, preocupările tinerilor îndreptându-se probabil spre alte puncte de interes: carieră, întemeierea unei familii, siguranţa locativă etc. Şi în practicile de consum digital se observă o reflectare a vârstei şi a preocupărilor specifice acesteia: tinerii de 1418 de ani sunt interesaţi de conţinuturi variate pe internet (reţele sociale, muzică, filme, jocuri online), în timp ce tinerii din categoria 1925 de ani sunt mai interesaţi de căutarea de conţinuturi mai degrabă de tip informativ, iar categoria 26-30 de ani are interes pentru conţinuturi care indică o pragmatizare a stilului de viaţă al acestora.
Young people's most preferred consumption types are going to the cinema and to music/ entertainment shows, which are dynamic, animated, topical cultural forms that attract
Tipurile de consum cultural preferate în mod special de tineri sunt mersul la cinematograf şi la spectacole de muzică / divertisment, acestea fiind forme culturale cu un caracter dinamic,
youngsters, offering at the same time not only exposure to content, but also an experience.
animat şi actual, care atrage tinerii, oferind în acelaşi timp nu numai expunerea la un conţinut, ci şi o experienţă.
As regards young people's relationship with creativity, the latter's importance and role in young people's development and the degree of interest in it decrease with age.
În ceea ce priveşte relaţia tinerilor cu creativitatea, interesul şi importanţa acordate acesteia şi rolului pe care-l are în dezvoltarea tinerilor scad odată cu înaintarea în vârstă.
Young people associate being creative with cognitive and non-cognitive processes, such as: using their imagination, having the capacity to improvise when necessary, having new, original ideas, as well as adapting their ideas to new situations.
Tinerii asociază faptul de a fi creativ cu procese cognitive şi non-cognitive precum a-ţi folosi imaginaţia, a avea capacitatea de a improviza atunci când este necesar, a avea idei noi, originale, dar şi a-ţi adapta ideile la situaţii noi.
Furthermore, youngsters wish that the educational structures should get more involved in the development and stimulation of the creative potential of this segment of population and they consider that the triggers of the creative potential development are the exposure to cultural contents, the development of public or domestic cultural consumption habits in youngsters, as well as their engagement in creative / artistic activities.
De asemenea, tinerii îşi doresc o mai mare implicare a structurilor de învăţământ în dezvoltarea şi stimularea potenţialului creativ al acestui segment de populaţie şi consideră că stimulentele dezvoltării potenţialului creativ sunt expunerea la conţinuturi culturale, dezvoltarea de către tineri a unor obiceiuri de consum cultural fie public, fie domestic, şi implicarea tinerilor în activităţi cu un caracter artistic / creativ.
participation in festivals: practices and types of public
participarea la festivaluri: practici şi tipuri de public
In this chapter, we shall present data obtained within the 2015 Cultural Consumption Barometer, referring to Romania's general population's participation in festival-type cultural manifestations.
In aceast capitol vom prezenta date obţinute în cadrul Barometrului de Consum Cultural 2015 cu referire la participarea populaţiei generale a României la manifestări culturale de tipul festivalurilor.
Following a theoretical framing of our undertaking, we shall cover subjects pertaining to the population's participation in festivals (frequency, types of festivals chosen,
După realizarea unei încadrări teoretice a demersului, vom acoperi subiecte ce ţin de participarea populaţiei la festivaluri (frecvenţă, tipuri de
PUBLIC EVENTS AND FESTIVALS: ANALYSIS PERSPECTIVES
EVENIMENTE PUBLICE ŞI FESTIVALURI: PERSPECTIVE DE ANALIZĂ
In other words, although numerous manifestations initiated by local communities or groups actually operate under the title of „festival", from the viewpoint of public policies such a title can only be attributed when certain criteria are cumulatively met4:
3 Cu alte cuvinte, deşi în practică numeroase manifestări iniţiate de grupuri sau comunităţi locale funcţionează sub titulatura de festival, din punctul de vedere al politicilor publice o astfel de denumire poate fi atribuită în
participation in festivals: practices and types
participarea la festivaluri: practici si tipuri
» the existence of a well-defined programme, benefiting from curatorship and marketing, presented as an integrated product;
» existenţa unui program bine definit, ce beneficiează de curatoriat şi marketing, fiind prezentat ca un produs integrat;
» the development in a well-defined geographic area and time frame.
» desfăşurarea într-o zonă geografică bine delimitată şi într-o perioadă de timp bine definită.
Hereinafter we shall review a series of elements to consider when formulating a definition of festivals and establishing their connection with the larger category of events.
În cele ce urmează, vom trece în revistă o serie de elemente ce pot fi luate în considerare în formularea unei definiţii a festivalurilor şi stabilirea legăturii acestora cu categoria mai largă a evenimentelor.
The goal of this abstract is to theoretically frame the manner in which a section dedicated to the population's participation in such manifestations was included in the Cultural Consumption Barometer.
Scopul acestui rezumat este de a încadra teoretic modul în care a fost inclusă în Barometrul de Consum Cultural o secţiune dedicată participării populaţiei la astfel de manifestări.
With the same purpose, we shall subsequently present several directions that can be found when studying the festivals and we shall try to highlight the importance of including them in cultural consumption studies.
În acelaşi scop, vom prezenta ulterior câteva direcţii întâlnite în studiul festivalurilor şi vom încerca să circumscriem importanţa includerii acestora în studiile de consum cultural.
5 D. Getz, op. cit. p. 31 and p. 21.
5 D. Getz, op. cit. p.31 şi p.21.
for the cultural and social elite”6, being initially dedicated to a single artistic form (for example: plastic art, music).
primele festivaluri în „sensul modern al cuvântului sunt de fapt celebrări ale artei, puncte de întâlnire pentru elita culturală şi socială”6, fiind dedicate iniţial unei singure forme artistice (de exemplu: artă plastică, muzică).
At the middle of the 20th century (on the background of the development and growth of the transport means and their accessibility or of the development of tourism), transformations begin to happen, consisting, on the one hand, in the growth of the number of events developed under the umbrella of “festival” and, on the other hand, in the enhancement of the conceptual boarders7 (up to the point where complaints occur, regarding the over-use of the term in order to designate any economic manifestation, with a promotional purpose and fashionable events in general8).
Transformări încep a se produce odată cu mijlocul secolului 20 (pe fondul dezvoltării şi creşterii accesibilităţii mijloacelor de transport, sau al dezvoltării turismului) şi constau, pe de o parte, în creşterea numărului de evenimente desfăşurate sub umbrela de „festival” şi, pe de altă parte, în lărgirea graniţelor conceptuale7 (până în punctul în care se deplânge chiar supralicitarea termenului pentru a desemna orice manifestare economică, cu scop promoţional şi în genere evenimente mondene8).
Festivals belong to the larger category of events, with which they share several characteristics: intangibility, frequent overlapping of the production act with the consumption act and perishability9 (in the sense that they cannot be stored for future consumption activities or economic valorisation10).
Festivalurile fac parte din categoria mai largă a evenimentelor, având drept caracteristici comune intangibilitatea, suprapunerea frecventă a actului de producţie cu cel de consum şi perisabilitatea9 (în sensul de a nu putea fi stocate pentru acţiuni viitoare de consum sau valorificare economică10).
Having as a starting point the dichotomies activity versus event and planned event versus unplanned event, and taking into consideration
Plecând de la dihotomiile activitate vs. eveniment şi eveniment planificat vs. eveniment neplanificat, precum şi ţinând cont de aspecte precum scală sau frecvenţă, Donald Getz
9 J. Ali-Knight and M. Robertson, „Festivals, Events and the Cultural Experience", in I. Yeoman, S. Drummond, J. AliKnight, M. Robertson, U.
9 J. Ali-Knight şi M. Robertson, „Festivals, Events and the Cultural Experience", în I. Yeoman, S. Drummond, J. AliKnight, M. Robertson, U.
aspects such as scale or frequency, Donald Getz draws up a typology of events as follows11:
realizează o tipologie a evenimentelor după cum urmează:11
» Cultural celebrations (festivals, carnivals, commemorations, parades or religious celebrations);
» Celebrări culturale (festivaluri, carnavaluri, comemorări, parade sau sărbători religioase);
» Political events (summits, political parties' conventions, royal houses' events, inaugurations or visits of chiefs of states etc.);
» Evenimente politice (summituri, convenţii ale partidelor politice, evenimente ale caselor regale, investiturile sau vizitele şefilor de stat etc.);
» Art and entertainment events (music, art, theatre, literature etc., which may also belong to the category of cultural celebrations.
» Evenimente de artă şi divertisment (muzică, artă, teatru, literatură etc., care pot face parte şi din categoria celebrărilor culturale.
The difference between the two categories resides in the mainly passive involvement of the public in entertaining-type events);
Diferenţa dintre cele două categorii rezidă în implicarea mai degrabă pasivă a publicului în evenimentele de tip divertisment);
» Events in the field of business and trade (fairs of manufacturers, of product and service providers, meetings and conventions etc.);
» Evenimente din domeniul afacerilor şi comerţului (târguri ale producătorilor, furnizorilor de produse şi servicii, întâlniri şi convenţii etc.);
» Scientific and educational events;
» Evenimente educaţionale şi ştiinţifice;
» Recreational events (in the open air, with no competitive purpose);
» Evenimente recreaţionale (desfăşurate în natură, fără scop competitiv);
» Private events (such as weddings and christenings);
» Evenimente private (precum nunţile sau botezurile);
» Spontaneous events (with fluid limits as regards their planning and an increased dose of spontaneity: flash mobs, protests, demonstrations etc.).12
» Evenimente spontane (cu limite fluide în ceea ce priveşte planificarea şi o doză sporită de spontaneitate: flashmoburi, proteste, demonstraţii etc.).12
12 Donald Getz uses the term "events at the margin" to emphasise the limited level of planning.
12 Donald Getz foloseşte denumirea de „events at the margin" pentru a sublinia nivelul limitat de planificare.
We chose to translate it as "spontaneous events" because we believe this expresses the link with the criterion of planning better than the equivalent of "margin" or "border" (of planning in this case).
Am optat pentru traducerea „evenimente spontane" întrucât, credem, exprimă mai bine legătura cu criteriul planificării decât ar face-o trimiterea la ideea de „margine" sau
Considering the great importance of festivals in the economy of culture, an important category of studies can be identified in the field of cultural marketing and management.
Ţinând cont de importanţa mare a festivalurilor în economia culturii, o categorie importantă de studii pot fi identificate în domeniul marketingului şi managementului cultural.
Such works approach concrete themes pertaining to the creation of the best event design (of a festival in particular) which would enjoy success (planning, ensuring the quality of the services, space and human resource administration, promotion, financial aspects etc.).
Astfel de lucrări abordează teme concrete ce ţin de crearea celui mai bun design de eveniment (în particular a unui festival) care să se bucure de succes (planificare, asigurarea calităţii serviciilor, administrarea resursei umane, a spaţiilor de desfăşurare, promovare, aspecte financiare etc.).
Such studies are dedicated to a first category of practitioners, persons actually engaged in the set-up of a festival.
Astfel de studii sunt destinate unei prime categorii de practicieni, persoanele implicate efectiv în organizarea unui festival.
Another group of practitioners is represented by the persons involved in the analysis and draw-up of the public policies, as well as in the implementation of these policies (via specific programmes and projects).
Un alt grup de practicieni este reprezentat de persoanele implicate în analiza şi formularea politicilor publice, precum şi în activitatea de implementare a acestora (prin programe şi proiecte specifice).