natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These differences between the lifestyle of the participants in performances at the level of the Bucharest city, as compared to the results at national level, can be explained through the different socio-demographic profiles of the two categories.
Aceste diferenţe între stilul de viaţă al participanţilor la spectacole la nivelul municipiului Bucureşti, faţă de rezultatele la nivel naţional, pot fi explicate prin profilurile socio-demografice diferite ale celor două categorii.
Those who have participated in greater numbers in dance performances at Bucharest level are mainly women (59%), with higher education (32%), incomes between 1,000 and 1,999 RON (52%), aged between 50 and 54 (23%) and they are in a couple or married (52%).
Cei care au participat în număr mai mare la spectacole de dans la nivelul municipiului Bucureşti sunt preponderent persoane de sex feminin (59%), cu studii universitare (32%), venituri între 1000 şi 1999 RON (52%), vârsta cuprinsă între 50 şi 64 de ani (23%) şi sunt în cuplu sau căsătorite (52%).
As regards the preferences for certain types of dance performances, both nationwide and in Bucharest, the traditional folk dances are on the first position: 37% at national level and 27% for Bucharest.
În privinţa preferinţelor pentru anumite tipuri de spectacole de dans, atât la nivel naţional, cât şi la nivelul municipiului Bucureşti, spectacolele de dansuri populare sunt pe primul loc: 37% la nivel naţional şi 27% pentru Bucureşti.
Although the order of preferences is similar at Bucharest and at national level, the percentages for traditional folk dances are lower by 10 percentage points for
Cu toate că ordinea preferinţelor este similară la nivelul oraşului Bucureşti şi la nivel naţional, procentele pentru dansuri populare sunt mai mici cu 10
Bucharest, while for the other types of dance they are higher - 22% of the Bucharest respondents have attended modern dance performances, versus only 16% at national level.
puncte procentuale pentru Bucureşti, iar pentru celelalte tipuri de dans sunt mai mari - 22% dintre respondenţi din Bucureşti au mers la spectacole de dans modern, faţă de doar 16% la nivel naţional.
As regards the classical dance performances, at national level they were mentioned by only 7% of the respondents, as compared to 13% for Bucharest.
În ceea ce priveşte spectacolele de dans clasic, la nivel naţional acestea au fost menţionate de doar 7% din respondenţi, comparativ cu 13% pentru Bucureşti.
A smaller difference is recorded for ballroom dancing, 12% at national level and 14% at the level of Bucharest.
O diferenţă mai mică este înregistrată în cazul dansurilor de societate, 12% la nivel naţional şi 14% la nivelul oraşului Bucureşti.
This difference in percentages can be explained through the diversity of the dance performances offer at Bucharest level.
Această diferenţă de procente poate fi explicată prin diversitatea ofertei de spectacole de dans la nivelul municipiului Bucureşti.
General distributions of the preferences of participation in dance performances - national sample
Distribuţii generale ale preferinţelor de participare la spectacole de dans - eşantion naţional
Which of the following dance types have you attended as a spectator...?
Dintre următoarele tipuri de dans la care aţi participat ca spectator...?
General distributions of the preferences of participation in dance performances - Bucharest sample
Distribuţii generale ale preferinţelor de participare la spectacole de dans - eşantion Bucureşti
264 Dance classes: participation and preferences
264 Cursurile de dans: participare şi preferinţe
Dance classes: participation and preferences
Cursurile de dans: participare şi preferinţe
Unlike the participation in dance performances, the participation in dance courses is lower: only 15% of the respondents stated they had ever participated in dance courses.
Spre deosebire de participarea la spectacole de dans, participarea la cursuri de dans este mai scăzută: doar 15% dintre respondenţi au menţionat că au participat vreodată la cursuri de dans.
Furthermore, the profile of the participant in dance classes is different from that of the dance spectator.
De asemenea, profilul participantului la cursuri de dans este diferit de cel al spectatorului de dans.
From the viewpoint of incomes, the participants in dance classes are mainly persons with personal incomes under 1,000 RON (52%), aged between 18 and 24 (25%) and live in urban areas (57%), mostly women (58%).
Din punctul de vedere al veniturilor, participanţii la cursuri de dans sunt mai degrabă persoane cu venituri personale sub 1000 RON (52%), au vârsta cuprinsă între 18 şi 24 de ani (25%) şi sunt preponderent din mediul urban (57%) şi de gen feminin (58%).
Participation in dance classes - national sample [Have you ever attended dance classes?]
Participarea la cursuri dans - eşantion naţional [Aţi urmat vreodată un curs de dans?]
The profile of the participants in dance courses from Bucharest is different from the profile at national level.
La nivelul municipiului Bucureşti, au participat la cursuri de dans preponderent persoane cu studii superioare (40%), cu venituri mai mari decât la nivel naţional, între 1000 şi 1999 (47%).
At Bucharest level, the participants in dance courses are persons with higher education (40%), with higher incomes than the rest of the country - between 1,000 and 1,999 (47%).
Caracteristicile similare pentru cele două grupuri sunt categoriile de vârstă şi genul participanţilor; astfel şi la nivelul oraşului Bucureşti au participat în mai mare măsură tineri cu vârsta între 18-25 de ani (33%) şi persoane de gen feminin (59%).
At national level, the participants in dance courses have mentioned the traditional folk dance as a type of practised dance to the highest extent (47%).
La nivel naţional participanţii la cursuri de dans au menţionat în cea mai mare măsură (47%) dansul popular ca tip de dans pe care l-au practicat.
The second option was modern dance, mentioned by 28% of the participants, while ballroom dancing was mentioned by 19% and the classical dance - by 15%.
A doua opţiune a fost dansul modern, menţionat de 28% dintre participanţi, în timp ce dansul de societate a fost menţionat de 19%, iar dansul clasic de 15% dintre aceştia.
General distributions of the participation in dance classes - national sample
Distribuţii generale ale participării la cursuri de dans - eşantion naţional
Which of the following types of dance have you attended as a trainee...?
Dintre următoarele tipuri de dans la care aţi participat în calitate de cursant...?
Dance classes: participation and preferences 265
Cursurile de dans: participare şi preferinţe 265
General distributions of the participation in dance classes - Bucharest sample
Distribuţii generale ale participării la cursuri de dans - eşantion Bucureşti
At Bucharest level, the main practised dance courses are modern dances, mentioned by 35% of those who have attended courses, followed by ballroom dancing, mentioned by 23% of the participants, while traditional folk dances are on the third position in the practice of dance courses among the respondents (19%).
La nivelul municipiului Bucureşti principalele cursuri de dans urmate sunt dansurile moderne, menţionate de 35% dintre cei care au practicat cursuri, urmate de dansurile de societate, specificate de 23% de participanţi, în timp ce dansurile populare sunt pe locul trei în practica cursurilor de dans în rândul respondenţilor (19%).
Similarly to the distribution of the types of dance performances, at Bucharest level there is a greater offer of available dance courses - for example, within the Romanian Dancesport Federation 211 clubs are registered, out of which 40 are located in Bucharest and Ilfov county38
Similar cu distribuţia tipurilor de spectacole de dans, la nivelul oraşului Bucureşti există o ofertă mai mare a cursurilor de dans disponibile - spre exemplu, în cadrul Federaţiei Române de Dans Sportiv sunt înregistrate 211 cluburi, dintre care peste 40 sunt în Bucureşti şi judeţul Ilfov38
Congruously to the results obtained from the viewpoint of the consumption of complementary cultural activities among the participants in performances at national level, there are no significant differences between the cultural consumption of those who have participated in dance courses and those who have not, but in exchange differences between the two categories are noticeable at Bucharest level.
Congruent cu rezultatele obţinute din perspectiva consumului de activităţi culturale complementare în rândul participanţilor la spectacole la nivel naţional, nu există diferenţe semnificative între consumul cultural al celor care participat la cursuri de dans şi al celor care nu au participat, în schimb diferenţe între cele două categorii sunt observabile la nivelul municipiului Bucureşti.
As far as the lifestyle is concerned, those who have attended dance classes have participated more in music/entertainment shows at least once in the last year, 61% versus 46%.
În ceea ce priveşte stilul de viaţă, cei care au mers la cursuri de dans au participat în mai mare măsură cel puţin o dată în ultimul an la un spectacol de divertisment/muzică, 61%, faţă de 46%.
Moreover, they are engaged in cultural activities in their private space, too, 47% of the respondents stating they organise dance and music parties at least once a month, while for non-participants the percentage is 27%.
Chiar şi în spaţiul privat sunt implicaţi în activităţi culturale, 47% dintre respondenţi declarând că organizează cel puţin o dată pe lună petreceri cu dans şi muzică, în timp ce pentru non-participanţi procentul este de 27%.
Furthermore, of those who attend dance courses, 79% spend at least one hour daily on their hobbies and 62% watch or attend performances or cultural events, unlike the non-participants, who spend less time on these activities - 69% and 48%, respectively.
Mai mult decât atât, dintre cei care participă la cursuri de dans, 79% dedică cel puţin o oră zilnic pentru pasiuni şi 62% urmăresc sau participă la spectacole sau evenimente culturale, spre deosebire de non-participanţi, care dedică în mai mică măsură timp pentru aceste activităţi: 69%, respectiv 48%.
As far as values are concerned, we noticed differences between the two categories in the case of music and spare time; 74% of the participants in dance courses consider music important and very important, as compared to 59% of the non-participants; the same goes for spare time and relaxation - 98% versus 85%.
În ceea ce priveşte valorile, am observat diferenţe între cele două categorii în cazul muzicii şi al timpului liber; participanţii la cursuri de dans apreciază ca importante şi foarte importante muzica, în procent de 74%, faţă de 59% în rândul non-participanţilor, şi timpul liber şi relaxarea în procent de 98%, faţă de 85%.
38 Information obtained from the official website of the Romanian Dancesport Federation: http://www.dancesport.ro/cluburi
38 Informaţie obţinută conform website-lui oficial al Federaţiei Române de dans sportiv: http://www.dancesport.ro/cluburi
266 Preferences for dance classes - traditional folk, modern, ballroom, classical dance
266 Preferinţele pentru cursuri de dans - popular, modern, de societate, clasic
Preferences for dance classes - traditional folk, modern, ballroom, classical dance
Preferinţele pentru cursuri de dans - popular,
Traditional folk dance was also the first as regards the preferences for future dance courses, among the respondents at national level.
Dansul popular a fost primul şi în ceea ce priveşte preferinţele pentru viitoare cursuri de dans, în rândul respondenţilor la nivel naţional.
Traditional folk dance was mentioned by 34% of the respondents.
Dansul popular a fost menţionat de 34% dintre respondenţi.
Distributions of preferences of participation in dance classes - national sample
Distribuţiile preferinţelor de participare la cursuri de dans - eşantion naţional
In the following lines we shall present the respondents' profile from the viewpoint of their preferences for dance courses, based on socio-demographic characteristics.
În continuare vom prezenta profilul respondenţilor din perspectiva preferinţelor pentru cursurile de dans, bazat pe caracteristicile socio-demografice.
The profiles of the
Profilul persoanelor care
Ballroom dancing and classical dance are preferred mainly by persons with higher education, while the traditional folk and modern dance are preferred by high school graduates.
Dansul de societate şi dansul clasic sunt preferate preponderent de persoanele cu studii universitare, în timp ce dansul popular şi cel modern sunt preferate de persoanele care au studii medii.
In the case of modern dance, this preference must be related to the fact that the age of those who prefer it is 18-24 (27%), and some of these respondents have not finished their higher education.
În cazul dansului modern, această preferinţă trebuie pusă în legătură cu faptul că vârsta celor care îl preferă este de 18-24 de ani (27%), iar parte din aceşti respondenţi nu au încă studiile superioare finalizate.
Furthermore, modern dance is the only one preferred by young people, the other types of dance being preferred by persons above 50.
De asemenea, dansul modern este singurul preferat de persoanele tinere, celelalte tipuri de dans fiind preferate de persoanele de peste 50 de ani.
Another difference occurs in terms of incomes: modern dance and ballroom dance are preferred by persons with incomes over 1,000 RON, while the traditional folk dance and classical dance - by those with incomes under 1,000 RON.
Altă diferenţiere apare din perspectiva veniturilor: dansul modern şi dansul de societate sunt preferate de persoane cu venituri peste 1000 RON, pe când cel popular şi clasic - de cei cu venituri sub 1000 RON.
Preferences for the types of dance.
Preferinţe pentru tipurile de dans.
Respondents' profile depending on income, age, development region, residence area, gender and education level - national sample
Profilurile respondenţilor în funcţie de venit, vârstă, regiune de dezvoltare, mediu de provenienţă, gen şi nivel de educaţie - eşantion naţional
Above 65 years old (30%)
Din regiunea de dezvoltare Sud (24%)
From the South development region (24%)
Venit între 1000 şi 1999 RON (44%)
From the South development region (22%)
Venit între 1000 şi 1999 RON (46%)
From the NW development region (25%)
Venit sub 1000 RON (54%)
Income under 1,000 RON (54%)
Între 50 şi 64 de ani (21%)
From the SE and Centre regions (28%)
Din regiunea S-E (31%) şi Centru (28%)
Preferences for dance classes - traditional folk, modern, ballroom, classical dance 267
Preferinţele pentru cursuri de dans - popular, modern, de societate, clasic 267
At Bucharest level there are no differences in terms of gender: all types of dance are mainly preferred by women, unlike the national level, where the traditional folk dance is more preferred by men.
La nivelul municipiului Bucureşti nu există diferenţe din perspectiva genului: toate tipurile de dans sunt preferate preponderent de persoane de gen feminin, spre deosebire de nivelul naţional, unde dansul popular este preferat în mai mare măsură de persoanele de gen masculin.
The same difference between the education levels is maintained, traditional folk dance being preferred by high school graduates to a higher degree.
Se menţine aceeaşi diferenţă între nivelurile de educaţie, dansul popular fiind preferat într-un grad mai mare de către persoane cu studii medii.
As regards the age, modern dance - both nationwide and
În ceea ce priveşte vârsta, dansul modern - atât la nivel
in Bucharest - is the only genre mainly preferred by young persons: 64% of the respondents are under 39 years of age.
naţional, cât şi la nivelul municipiului Bucureşti - este singurul gen preferat preponderent de către persoanele tinere: 64% dintre respondenţi au până în 39 de ani.
Another difference in terms of age occurs in the case of ballroom dancing, which is preferred by adult persons between 30-39 years old at Bucharest level, while at national level this type of dance is mainly preferred by persons above 50 years old.
O altă diferenţă din perspectiva vârstei apare în cazul dansurilor de societate, care la nivelul oraşului Bucureşti sunt preferate de persoane adulte din categoria 30-39 de ani, pe când la nivel naţional sunt preferate în mai mare măsură de persoanele peste 50 de ani.
Preferences for dance types.
Preferinţe pentru tipurile de dans.
Respondents' profiles depending on income, age, gender and education level - Bucharest sample
Profilurile respondenţilor în funcţie de venit, vârstă, gen şi nivel de educaţie eşantion Bucureşti
High school or high school stage I graduates (33%)
Gimnaziu sau treapta I de liceu (33%)
Incomes between 1000 and 1999 RON (50%)
Venituri de 1000-1999 RON (50%)
Incomes between 1000 and 1999 RON (69%)
Între 50 şi 64 de ani (27%)
Aged 18 - 24 (28%)
Venituri de 1000-1999 RON (69%)
General distributions of preferences of participation in dance classes - Bucharest sample
Distribuţii generale ale preferinţelor de participare la cursuri de dans - eşantion Bucureşti
The latter was mentioned by 20% of the respondents, as compared to 15% of those who mentioned traditional folk dance.
Acesta a fost menţionat de 20% dintre respondenţi, faţă de 15% care au menţionat dansul popular.
Similar scores were obtained at Bucharest level, too, where modern dance had the most mentions.
Rezultate similare au fost obţinute şi la nivelul municipiului Bucureşti, dansul modern având cele mai multe menţiuni.
Distribution of preferences for children's dance classes - national sample
Distribuţia preferinţelor pentru cursuri de dans pentru copii - eşantion naţional
268 Preferences for dance classes - traditional folk, modern, ballroom, classical dance
268 Preferinţele pentru cursuri de dans - popular, modern, de societate, clasic
8.2 Traditional folk music and dance: explanations and causes
8.2 Muzica şi dansul popular: explicaţii şi cauze
The concept of folklore was developed in the 18th century in the context of industrialisation, when among the middle-class people a feeling of cultural alienation occurred, and thus the urban-rural dichotomy was built; persons living in rural areas were deemed closer to the nature and the past.
Conceptul de folclor a fost dezvoltat în secolul al XVIII-lea în contextul industrializării, când în rândul persoanelor din clasa de mijloc a apărut un sentiment de alienare culturală, construindu-se astfel dihotomia urban-rural; persoanele care locuiesc în mediul rural au fost considerate a fi mai apropiate de natură şi de trecut.
This was the idea that built the image of the peasants being the closest to the essence of the nations they belonged to39.
Această idee a fost cea care a construit imaginea ţăranilor drept grupul cel mai apropiat de esenţa naţiunilor din care făceau parte39.
Thus, the traditional folk dances and music became a part of the process of building the national identity.
Astfel, dansurile şi muzica folclorică au devenit parte a procesului de construire a identităţii naţionale.
Anca Giurchescu draws the attention on the difference between folklore and folklorism.
Anca Giurchescu atrage atenţia asupra diferenţei dintre folclor şi folclorism.
Thus, folklore is defined as a product whose forms are permanently transformed within communities, while folklorism is an action of strict and intentional selection of the products by the representatives of various institutions, with the purpose of stage performance40.
Astfel, folclorul este definit drept un produs ale cărui forme sunt în continuă transformare în rândul comunităţilor, pe când folclorismul reprezintă o acţiune de selecţie strictă şi intenţionată a produselor de către diverse instituţii în scopul reprezentării pe scenă40.
This differentiation has been useful in understanding the development of folklore products since the '80s in socialist Romania.
Această diferenţiere este utilă în înţelegerea dezvoltării produselor folclorice începând cu anii '80 în România socialistă.
Speranţa Râdulescu41 describes the folklore products in the dance and music category as products of the party's intentions, deemed artificial and seen as an instrument of governing and of promoting the communist party's interests.
Speranţa Rădulescu41 descrie produsele folclorice din categoria dans şi muzică drept produse ale intenţiilor partidului, considerate artificiale şi văzute ca un instrument de guvernare şi de promovare a intereselor partidului comunist.
The musicologist mentions that this way the shift from peasants' music, deemed traditional, to folkloric music is accomplished; she describes folkloric music as "formalised, symmetrical, reproducible, decent and optimistic or enthusiastic"42.
Muzicologul menţionează că astfel se realizează trecerea de la muzica ţărănească, considerată tradiţională, către cea folclorică, pe care o descrie ca „formalizată, simetrică, reproductibilă, decentă şi optimistă sau entuziastă"42.
In this differentiation an important role was played by the festival Cântarea României („Song to Romania"), which, through its
În această diferenţiere un rol important l-a avut festivalul Cântarea României, care prin amploare şi numărul persoanelor implicate
41 S. Râdulescu, „Traditional Musics and Ethnomusicology: Under Political
41 S. Rădulescu, „Traditional Musics and Ethnomusicology: Under Political
scope and number of people involved, made folkloric music widely known among the population.
a făcut ca muzica folclorică să fie cât mai cunoscută în rândul populaţiei.
Giurchescu analyses the consequences of folklorism on the Romanian folkloric (popular) dance.
Giurchescu analizează care sunt consecinţele folclorismului asupra dansului folcloric (popular) românesc.
Secondly, folklore products (popular music and dance) are perceived as cultural acts that can only be performed on stage43.
În al doilea rând, produsele folclorice (muzica si dansul popular) sunt percepute ca acte culturale ce pot să fie reprezentate doar pe scenă43.
The consequence of the transformation of folkloric music and dance into a cultural product with which the population became familiar within the folklore ensembles functioning within socialist factories is their reproduction within private events in the present period.
Consecinţa transformării muzicii si dansului folcloric într-un produs cultural cu care populaţia s-a familiarizat în cadrul ansamblurilor folclorice care funcţionau pe lângă fabricile socialiste este reproducerea în perioada actuală în cadrul unor evenimente private.
At present, after the fall of the socialist regime, this assumed manner of instrumentation of the folkloric products has disappeared.
În prezent, odată cu căderea regimului socialist, acest mod asumat de instrumentare a produselor folclorice a dispărut.
However, the results obtained within this study highlight the Romanian consumers' preference for folkloric products in the consumption of music and dance.
Cu toate acestea, rezultatele obţinute în cadrul acestui studiu evidenţiază preferinţa consumatorilor români faţă de produsele folclorice în consumul de muzică şi dans.
As regards the listening to music, both at national level and at Bucharest level, the most listened to genre is the traditional folk music, while the most known types of dance are still traditional folk dances, mentioned by 74% of the respondents.
În ceea ce priveşte ascultarea muzicii, atât la nivel naţional, cât şi pentru Bucureşti, cel mai ascultat gen este cel popular, iar cele mai cunoscute tipuri de dans sunt tot cele populare, menţionate de 74% dintre respondenţi.
The regular listeners to traditional folk and ethno music, i.e. those who listen often and very often to this music genre, are persons aged above 50 (57.8%), mainly men (53.9%), from rural areas (56.8%), high school graduates (57.8%).
Ascultătorii fideli de muzică populară şi etno, adică cei care ascultă des şi foarte des acest gen de muzică, sunt persoane cu vârsta peste 50 de ani (57,8%), preponderent bărbaţi (53,9%) din mediul rural (56.8%), cu studii medii (57,8%).
Traditional folk dance was the first option, both at national and at Bucharest levels, with a higher percentage for the national level - 74% versus 61%.
Dansul popular a fost primul ca opţiune, atât la nivel naţional, cât şi la nivelul municipiului Bucureşti, cu un procent mai mare pentru naţional - 74% faţă de 61%.