natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• From the 46 cities included in the analysis, first six positions on the vitality top made for the period 20102015 include cities with a constant cultural vitality given by a certain stability of the constituent elements.
• Dintre cele 46 de oraşe incluse în analiză, primele 6 poziţii din topul de vitalitate realizat pentru perioada 2010-2015 cuprind oraşe cu o vitalitate culturală constantă, dată de o stabilitate ridicată a elementelor care o compun.
We refer to cities such as Cluj-Napoca, Sibiu, Târgu Mureş and Miercurea Ciuc.
Este vorba aici de oraşe precum Cluj-Napoca, Sibiu, Târgu Mureş, Miercurea Ciuc.
A specific case is represented by Alba lulia which has an increased vitality mainly due to the budgetary contribution for cultural domain.
Un caz mai aparte este Alba lulia, care deţine o vitalitate crescută datorată în principal contribuţiilor bugetare pentru domeniul culturii.
• In the top of the cultural vitality there are new cities with a spectacular progress, there are cases when the rise in the top was realized due to a certain category of indices rather than a larger context characterized by strong elements of vitality.
• În topul de vitalitate culturală sunt şi apariţii de oraşe cu o evoluţie spectaculoasă, fiind cazuri în care propulsarea în top s-a realizat datorită unei anumite categorii de indicatori mai degrabă decât unui tablou general cu elemente puternice de vitalitate.
It is the case of such cities as Craiova, Satu Mare, Târgu Jiu, Bistriţa and Sfântu Gheorghe.
Este cazul unor oraşe precum Craiova, Satu Mare, Târgu Jiu, Bistriţa, Sfântu Gheorghe.
• The hierarchies of the cities regarding categories of indices have a fluctuating character or a constant one according to the character of indices.
• Ierarhiile oraşelor pe categoriile de indicatori au un caracter fluctuant sau mai constant în funcţie de caracterul indicatorilor.
For example the infrastructure cultural categories, specialized human resources and creative industries have more stable hierarchies at the level of a number of cities which manage to preserve these hierarchies for more years.
De exemplu, categoriile de infrastructură culturală, resurse umane specializate şi industriile creative au ierarhii mai stabile la nivelul unei serii de oraşe care reuşesc să păstreze aceste ierarhii pe mai mulţi ani.
• At the level of 46 cities included into analyses, Cluj-Napoca is on the first place as regards the category of cultural infrastructure and creative industries for the entire period 2010-2015, Miercurea Ciuc is on the first place in terms of the dimension of human resources specialized in cultural field (for the entire period 2010-2015), Sibiu takes first place for cultural participation (2010-1013) and Târgu Jiu keeps second place for the category of specialized human resources for the entire period 2010-2015.
• La nivelul celor 46 de oraşe incluse în analiză, Cluj-Napoca deţine locul 1 pe categoria de infrastructură culturală şi pe cea a industriilor creative pe întreaga perioadă 2010-2015, Miercurea Ciuc - locul 1 pe dimensiunea resurselor umane specializate în cultură (pe toată perioada 2010-2015), Sibiu - locul 1 pe dimensiunea de participare culturală (perioada 2010-2013), Târgu Jiu - locul 2 pe categoria de resurse umane specializate pe toată perioada 2010-2015.
• The cultural participation of the population and budgetary costs allocated for culture are categories of indices with fluctuating hierarchies.
• Participarea culturală a populaţiei şi cheltuielile bugetare alocate pentru cultură sunt categorii de indicatori cu ierarhii mai fluctuante.
For example as regards the category of cultural participation the first place is occupied by Sibiu for the period 2010-2013, position which was obtained by Botoşani in 2014 and Cluj-Napoca in 2015.
De exemplu, pe categoria de participare culturală primul loc este ocupat de Sibiu pe perioada 2010-2013, în 2014 de Botoşani, iar în 2015 de Cluj-Napoca.
Arguments
Argumente
The context of the study.
De ce vitalitatea culturală?
In the last decade themes and subjects such as creative economy, creative cities and cultural vitality have become frequent items in cultural studies in discourses and strategies regarding urban development and economic development.
În ultimul deceniu, teme si subiecte ca economie creativă, oraşe creative si vitalitate culturală au devenit frecvente în studiile culturale, dar si în discursurile sau strategiile privitoare la dezvoltarea urbană si creşterea economică.
It has passed near a decade since the first edition of the study The Cultural Vitality of Romania's Towns and Cities made in 2007 by the Centre for Research and Consultancy in the Field of Culture (now The National Institute for Cultural Research and Training).
Aproape un deceniu se împlineşte şi de la prima ediţie a studiului Vitalitatea Culturală a Oraşelor din România, realizat în 2007 de Centrul de Studii şi Cercetare în Domeniul Culturii (actualul Institutul Naţional pentru Cercetare şi Formare Culturală).
The stake of such studies has a double target: it is addressed to policy makers at the level of cultural an urban policies (local administrations and institutions involved in urban planning and development strategies), showing the increasing contribution brought by the cultural and creative sectors to the quality of life, economic development and constituting a global brand for cities.
Miza unor astfel de studii are o ţintă dublă: se adresează factorilor de decizie la nivelul politicilor culturale şi urbane (administraţii locale şi cei implicaţi în planificarea urbană şi în elaborarea strategiilor de dezvoltare), arătând contribuţia din ce în ce mai mare pe care sectoarele culturale şi creative o au la creşterea calităţii vieţii, la dezvoltarea economică şi la formarea unui brand de notorietate pentru oraşe.
On the other hand, these studies provide a blueprint for cities in terms of the vitality of culture which emphasizes the stronger or the weaker points of the cultural and creative urban landscape in terms of certain indicators, such as: cultural infrastructure, cultural events participation, budget expenditures allocated by local authorities for the cultural sector, specialized human resources and the existence of creative industries and of NGOs with cultural profile.
Pe de altă parte, astfel de studii oferă o radiografie a oraşelor din punctul de vedere al vitalităţii culturale prin care se subliniază punctele tari şi punctele mai slabe ale peisajului cultural şi creativ urban din perspectiva unor anumiţi indicatori, ca de exemplu: infrastructura culturală, participarea la evenimentele culturale, cheltuielile bugetare alocate de autorităţile locale pentru sectorul cultural, resursele umane specializate, existenţa industriilor creative şi a ONG-urilor cu profil cultural.
It has gone to see the city as the "space for industrial production and economic activities which are carried out during the day"2 to the city seen as "consumer space, entertainment, a town of facilities both for people and for businesses, a town of experiences"3.
S-a trecut de la a vedea oraşul ca acel „spaţiu pentru producţia industrială şi activităţi economice care se derulează în timpul zilei"2 la oraşul văzut ca „spaţiu de consum, de divertisment, un oraş al facilităţilor atât pentru oameni, cât şi pentru companii, un oraş al experienţelor"3.
The transformation at the level of functions of cities and towns Richard Florida referred to are the transition from an economy based on physical work, large organizations and industries to a knowledge economy based on human creativity and intellectual work4.
Transformările de la nivelul funcţiilor oraşelor la care face referire Richard Florida sunt trecerea de la o economie bazată pe munca fizică, pe industrii şi organizaţii mari la o economie a cunoaşterii bazată pe creativitate umană şi muncă intelectuală4.
Florida also states that in new types of cities (the cities based on creative economy) social capital no longer has a function and a so important role as until this decade, appearing instead the attention for the role of the human capital and consumption5 in operation of cities and towns.
De asemenea, Florida afirmă că în noile tipuri de oraşe (oraşele bazate pe economie creativă) capitalul social nu mai are o funcţie şi un rol atât de importante ca până deceniul acesta, apărând în schimb atenţia pentru rolul pe care îl are capitalul uman şi consumul5 în funcţionarea oraşelor.
Although the approach in accordance with, in the new towns central place has creative new emergent class, launched from Florida, was quickly overtaken and outside the American society (e.g. in Europe), there are a number of criticisms of this theory.
Deşi abordarea conform căreia în noul tip de oraşe locul central îl are clasa creativă, nou emergentă, abordare lansată de Florida, a fost rapid preluată şi în afara spaţiului american (ex. în Europa), există o serie de critici la adresa acestei teorii.
Most criticism is aimed at the lack of reflexibility of Florida's approach which is typical in the American society, thus presenting a theory that fits the context of the economic, social and cultural, and especially the nature of American capitalism.
Cele mai multe critici vizează lipsa de reflexibilitate a abordării lui Florida care este apărută în societatea americană, prezentând astfel o teorie care se potriveşte contextului economic, social şi cultural american şi mai ales tipului de capitalism american.
For example, a difference pointed by the critics is that in American States there are a larger number of cities in which the creative class can move, thus having a greater mobility.
De exemplu, o diferenţă subliniată de criticii abordării lui Florida este dată de faptul că în statele americane există un număr mai mare de orase în care cei din clasa creativă se pot muta, având astfel o mobilitate mai mare.
Another difference is represented by the competition between cities in the U.S., which is a more intense than that of Europe, and the labor market is larger, operates in a common language and has a historic tradition regarding institutional framework.
O altă diferenţă este dată de competiţia dintre orase, care în SUA este una mai intensă faţă de cea din Europa, iar piaţa forţei de muncă este de dimensiuni mai mari, funcţionează într-o limbă comună si are un cadru instituţional cu istorie.
Another difference between American and European societies raised by criticism towards Florida's approach is that concerning the role of social capital.
O altă diferenţă la nivelul societăţilor europene faţă de cea americană ridicată de criticile faţă de abordarea lui Florida este cea privind rolul capitalului social.
If Florida argues that an increased social capital does not lead to the promotion of an innovative economy and that it has a stifling effect on the creativity and innovation, Ashem shows that, in the case of the northern European countries, social capital can be a powerful incentive for economic growth and development of innovation.
Dacă Florida susţine că un capital social crescut nu duce la promovarea unei economii inovatoare si că are un efect sufocant asupra creativităţii si inovaţiei, Ashem arată că, în cazul ţărilor nordice europene, capitalul social poate fi un stimulent puternic pentru creşterea economică si dezvoltarea inovaţiei.
Among the criticisms of Florida's theory, Pratt (2008) believes that this theory is not as we wished to be, about cultural production and creative industries, but is centered on the consumption and marketing of the area.
Printre criticile aduse teoriei lui Florida, Pratt (2008) consideră că această teorie nu este asa cum se doreste a fi, despre producţia culturală si industriile creative, ci este centrată pe consum si marketingul locului.
6 Bjorn Asheim, „Introduction to the Creative Class in European City Regions", in
6 Bjorn Asheim, „Introduction to the Creative Class in European City Regions", în
If some research such as that of Florida11 regard the cultural vitality from the perspective of changes at the level of occupations in the economic system (the emergence of the creative class) and its linkage with the new type of cities (Florida's theory lay in the center of urban and economic development the creative class and the attractiveness of that space with certain characteristics for this professional group), other researchers interested in the cultural vitality emphasized the role of culture in economic and urban development.
Dacă unele cercetări precum cea a lui Florida11 urmăresc vitalitatea culturală din perspectiva schimbărilor la nivelul ocupaţiilor din sistemul economic (apariţia clasei creative) si legătura acesteia cu noul tip de orase (teoria lui Florida pune în centrul dezvoltării urbane si economice clasa creativă si atractivitatea pe care spaţiul cu anumite caracteristici o are pentru acest grup profesional), alţi cercetători interesaţi de vitalitatea culturală au pus accentul pe rolul culturii în dezvoltarea economică si urbană.
In recent urban landscape, culture becomes a field with multiple meanings that must be acknowledged and capitalized by the policy makers or local authorities and introduced in the urban development projects.
În peisajul urban recent si actual, cultura devine un domeniu cu multiple valenţe care trebuie recunoscute si valorificate de către factorii de decizie, de către autorităţile locale si introduse la nivelul proiectelor de dezvoltare urbană.
Annaler: Series B, Human Geography, 90 (2), 2008, p. 103
11 Richard Florida, The Rise of the Creative Class.
11 Richard Florida, The Rise of the Creative Class.
And How It's Transforming Work, Leisure and Everyday Life, 2002.
84 Why cultural vitality?
12 De ce vitalitatea culturală?
12 With regard to these aspects, since the last edition of the study, we mention that "arguments that emphasize the role of the cultural vitality of a city are addressed to both the administration and those involved in urban planning"13, the stake being "understanding of the authorities to the fact that the organization of cultural events should not be regarded merely as a social obligation, as a factor of cohesion of communities that have voted or as a form of maintaining some symbolic landmarks (heritage, local patriotism, etc.), but also give rise to profitable economic activities that bring generous funds from the public purse and contributes consistently to human development "14.
Referitor la aceste aspecte, încă din ediţia trecută a studiului, menţionam că „argumentele care subliniază rolul vitalităţii culturale a unui oraş sunt adresate deopotrivă administraţiei si celor implicaţi în planificarea urbană"13, miza fiind „înţelegerea de către autorităţi a faptului că organizarea manifestărilor culturale nu trebuie privită doar ca o obligaţie socială, ca un factor de coeziune a comunităţilor care i-au votat sau ca formă de menţinere a unor repere simbolice (patrimoniu, patriotism local etc.), ci antrenează activităţi economice profitabile care aduc fonduri generoase la bugetul public şi contribuie consistent la dezvoltarea umană"14.
More than to remain a point of discussion in the institutions of central and local administration agenda or an objective of development strategies, the importance and the role of cultural vitality began to be noted in particular in economic and professional activities.
Mai mult decât a rămâne un punct de discuţie în agenda instituţiilor din administraţia centrală şi locală sau un obiectiv al strategiilor de dezvoltare, importanţa şi rolul vitalităţii culturale au început să fie remarcate în mod concret în activităţi economice şi profesionale.
Charles Landry, author of The Creative City: A Toolkit for Urban Innovators (1995) is, along with Richard Florida, among the first specialists who introduced and developed the term creative city.
Charles Landry, autorul lucrării The Creative City: A Toolkit for Urban Innovators, (1995) este, alături de Richard Florida, printre primii specialişti care au introdus şi dezvoltat termenul de oraş creativ.
Concerned about the potential of creative cities and the role of creativity in the development of cities since the 1980s, Landry speaks in his famous paper on the changes that have produced in the last 20 years at the level of the economic aspect of cities and of the structural and functional characteristics of the new type of cities.
Preocupat de potenţialul creativ al oraşelor şi de rolul creativităţii în dezvoltarea oraşelor încă din anii '80, Landry vorbeşte în celebra sa lucrare despre schimbările produse în ultimii 20 de ani la nivelul aspectului economic al oraşelor şi totodată de la nivelul structural şi funcţional al noului tip de oraşe.
He points out that "in the industrial era, there is a need for separation of heavy industry, from the place of work, home and leisure", while new emerging industries, based on knowledge, requires "an urban context which provides space, opening and social interchanges"15.
El punctează că „în era industrială exista o nevoie de separare a industriei grele de locul de muncă, de casă şi de timpul liber", pe când industriile nou emergente, bazate pe cunoaştere, necesită „un context urban care oferă spaţiu, deschidere şi interschimbări sociale"15.
Romania's Towns and Cities , 2010, p. 3
vol. 3, No.1-2, 2011, p. 97
Landry argues that there are at least seven categories of factors for a town to be truly creative.
Landry susţine că există cel puţin şapte categorii de factori pentru ca un oraş să fie cu adevărat creativ.
These factors have either a concrete nature, such as institutions of cultural or special educational profile, be a less tangible character, such as lifestyle or values system.
Aceşti factori au fie o natură concretă, ca de exemplu instituţiile culturale sau cele cu profil educaţional de specialitate, fie un caracter mai puţin tangibil, precum stilul de viaţă sau sistemul de valori.
17 The seven categories called by Landry as factors of urban creativity are: personal qualities of the inhabitants, the will and leadership, human diversity and access to diverse talents, organizational culture, local identity, urban spaces and facilities and the dynamic of networks between people.
17 Cele şapte categorii numite de Landry ca factori de creativitate urbană sunt: calităţile personale ale locuitorilor, voinţa şi leadershipul, diversitatea umană şi accesul la talente diverse, cultura organizaţională, identitatea locală, spaţiile urbane şi facilităţile şi dinamica reţelelor dintre oameni.
Being a promoter and an advocate of the role of the creative and cultural local potential in the comunitary and economic development of cities and towns, Landry transferred these issues from the field of academic discourse into concrete services.
Fiind un promotor şi un susţinător al rolului pe care îl au potenţialul creativ şi cel cultural local în dezvoltarea comunitară şi economică a oraşelor, Landry a transferat aceste aspecte din sfera discursului academic în servicii concrete.
He implemented these approaches regarding stimulation and capitalizing elements of creative vitality in professional practice, through consultancy services awarded worldwide governments and big companies, focusing their activities on developing methods of regeneration through cultural activities.
El a implementat aceste abordări privind stimularea şi valorificarea elementelor de vitalitate creativă în practica profesională, prin servicii de consultanţă acordate guvernelor la nivel mondial şi marilor companii, concentrându-se în activitatea acestora pe dezvoltarea metodelor de revigorare economică prin activităţi culturale.
19 For example, Adelaide, capital of South Australia State, appealed to Charles Landry20 in the process of elaboration of the strategy for the development and promotion of this state.
19 De exemplu, Adelaide, capitala statului Australia de Sud, a apelat la Charles Landry20 în procesul elaborării strategiei de dezvoltare şi promovare a acestui stat.
19 Maria Stanborough, „The Link Between: Culture and Sustainability in Municipal Planning" in Culture and Local Governance / Culture et gouvernance locale, vol. 3, No.1-2, 2011, p. 96
19 Maria Stanborough, „The Link Between: Culture and Sustainability in Municipal Planning" în Culture and Local Governance / Culture et gouvernance locale, vol. 3, No.1-2, 2011, p. 96
Why cultural vitality?
De ce vitalitatea culturală?
Arguments 85
Argumente 13
Investigating cultural vitality is all the more imperative as a city with notoriety can be influenced by a number of factors that can produce a screen that maintain unknown the cultural potential of that town.
A cerceta vitalitatea culturală este cu atât mai imperios necesar cu cât notorietatea unui oraş poate fi influenţată de o serie de factori, care pot produce un paravan care să menţină necunoscut potenţialul cultural al respectivului oraş.
For example, the city of Kelowna, appointed in 2004 cultural capital of Canada, although it has a high cultural vitality because of its rich cultural infrastructure (the library, the cultural center of the arts, art gallery, four museums), is not known for its cultural landscape due to three factors.
De exemplu, oraşul Kelowna, numit în 2004 Capitală Culturală a Canadei, deşi are o vitalitate culturală ridicată prin infrastructura sa culturală destul de bogată (bibliotecă, centrul cultural al artelor, galerie de artă, patru muzee), nu este cunoscut pentru peisajul său cultural din cauza a trei factori.
In the study "The Link Between: Culture and Sustainability in Municipal Planning" (2011), Maria Stanborough shows that the city of Kelowna is the best known and most visited by tourists for its natural scenery (tourism recreation purposes), the town has an aging population, making it not to be an attractive space for companies from the creative industries that do at the same time that there is a certain type of public cultural consumption and, thirdly, the population is predominantly white (ethnic minorities are in small percentage), which denotes a lack of multiculturalism21, and this aspect represents a weak point for a city related to a society with an increased ethnic diversity, as is the case of American States.
În studiul „The Link Between: Culture and Sustainability in Municipal Planning" (2011), Maria Stanborough arată că oraşul Kelowna este mai cunoscut şi mai vizitat de turişti pentru peisajul său natural (turism în scop de recreere), are o populaţie îmbătrânită, ceea ce face să nu fie un spaţiu atractiv pentru companiile din industriile creative şi care face totodată să existe un anume tip de consum cultural public, iar în al treilea rând, populaţia este predominant albă (minorităţile etnice sunt în procent mic), ceea ce se traduce în lipsa multiculturalismului21, acest aspect reprezentând un punct slab pentru un oraş raportat la o societate cu o diversitate etnică crescută, aşa cum este cazul statelor americane.
This is a situation that illustrates how a city with cultural resources and cultural potential, but deprived of a study of vitality or an implementation of policies for the development of the cultural sector, it remains overshadowed by other factors (sociodemographic characteristics of the population, environmental characteristics and tourism etc.).
Aceasta este o situaţie care ilustrează cum într-un oraş cu potenţial cultural şi resurse culturale, dar nevalorificate printr-o studiere a vitalităţii sau printr-o implementare a unor politici de dezvoltare a sectorului cultural, acestea rămân umbrite de alţi factori (caracteristici socio-demografice ale populaţiei, caracteristicile de mediu şi turism etc.).
21 Maria Stanborough, „The Link Between: Culture and Sustainability in Municipal Planning" in Culture and Local Governance / Culture et gouvernance locale, vol. 3, no. 1-2, 2011, p. 96
21 Maria Stanborough, „The Link Between: Culture and Sustainability in Municipal Planning" în Culture and Local Governance / Culture et gouvernance locale, vol. 3, no. 1-2, 2011, p. 96