natgillin/translations-raw huggingface dataset:
At national level, most of those who listen to online music often and very often are urban inhabitants (64%), mainly men (51%), high school graduates (39%), aged between 18 and 24 (27%).
Cei mai mulţi dintre cei care ascultă des şi foarte des muzică online la nivel naţional sunt din mediul urban (64%), preponderent bărbaţi (51%), absolvenţi de liceu (39%), cu vârsta între 18 şi 24 de ani (27%).
The profile of the music downloader is similar: man (53%), aged 18-24 (32%), living in an urban area (65%), high school graduate (37%).
Profilul celui care descarcă des muzică pe calculator este asemănător: bărbat (53%), cu vârsta între 18 şi 24 de ani (32%), din mediul urban (65%), absolvent de liceu (37%).
At national level, traditional folk and ethno music, Romanian and foreign pop music and manele are the most listened to music genres.
Cele mai ascultate genuri de muzică la nivel naţional sunt muzica populară şi etno, pop autohtonă, pop străină şi manele.
An analysis of the dynamics of musical tastes in the contemporary Romanian society in the period 2006201614 highlights a sophistication and a diversification of the preferences.
O analiză a dinamicii gusturilor muzicale în societatea românească contemporană în perioada 2006-201614 evidenţiază o sofisticare şi o diversificare a preferinţelor.
While in 2006-2007 traditional folk and ethno music, Romanian pop and manele used to dominate the top of the most listened to genres, with high percentages and at great distance from the rest, genres like foreign pop, Romanian pop, symphonic or blues music have gradually made their way to this top, with percentages similar to the first ranked genres.
Dacă în anii 2006-2007 muzica populară şi etno, muzica uşoară românească şi manelele dominau topul celor mai ascultate genuri, cu procente ridicate şi la mare distanţă de restul, treptat genuri precum muzica pop străină, pop autohtonă, simfonică sau blues îşi fac apariţia în acest top, uneori cu procente comparabile cu primele clasate.
In 2006 and 2007 the top 5 of preferences was different and, although traditional folk and ethno music were ranked the first, at great distance from the rest, these music genres were followed by the Romanian pop music, manele and foreign pop.
În anii 2006 şi 2007 topul primelor cinci preferinţe era diferit şi, deşi muzica populară şi etno era pe primul loc la mare distanţă de restul, aceste genuri de muzică erau urmate de muzica uşoară românească, de manele şi muzica uşoară străină.
In 2010, foreign pop music appears in the top 5 musical preferences, and in 2012 this ranking is the same, but the distribution of percentages becomes more balanced between these five genres.
În anul 2010 în top cinci preferinţe muzicale îşi face loc muzica pop străină, iar în anul 2012 acest top se păstrează, dar distribuţia procentelor devine mai echilibrată între aceste cinci genuri.
In 2015, besides traditional folk and ethno, classical/ symphonic music makes its way to this top five favourite genres; in 2016 it will be replaced by blues.
În anul 2015, pe lângă muzica populară şi etno, în topul celor cinci genuri preferate apare pentru prima dată muzica simfonică/clasică, pentru ca în anul 2016 să fie înlocuită de blues.
In the case of the genres ranked the last in the top (experimental, jazz, electronic, rock or hip-hop music) the order has changed over the years, and the percentages of those who listen to these genres have grown in the analysed period.
În cazul genurilor plasate la coada clasamentului (muzică experimentală, jazz, electronică, rock sau hip-hop) ordinea s-a schimbat de la an la an, iar procentele celor care ascultă aceste genuri au crescut treptat în perioada analizată.
Therefore, we can consider that there has been a prominent dynamics of the musical tastes in the last ten
14 Analiza a fost realizată pe bazele de date ale Barometrului de Consum
14 The analysis was made based on the databases of the Cultural Consumption
254 Preferinţe muzicale - între tradiţional şi post-modern
Distribution of music preferences - national sample [How often do you listen to the following music genres] cumulated percentages for the categories often and very often
Distribuţia preferinţelor muzicale - eşantion naţional [Cât de des ascultaţi următoarele genuri de muzică?] - procentele cumulate pentru categoriile des şi foarte des
In Bucharest, the top of the preferences is the same for the first four positions, but with considerably lower percentages for the traditional folk and ethno music (20% less), as compared to the results at national level.
În Bucureşti topul preferinţelor este acelaşi pentru primele patru locuri, însă cu procente considerabil mai mici pentru muzica populară şi etno (cu 20% mai puţin) comparativ cu rezultatele la nivel naţional.
It is important to note that rock music is on the fifth position, surpassing the blues, while the other genres record the same level of preferences (similar to the preferences nationwide), except for the opera/operetta and experimental music, which in Bucharest score lower percentages than those at national level.
Este important de remarcat faptul că muzica rock se plasează pe locul cinci, surclasând blues-ul iar celelalte genuri înregistrează acelaşi nivel de preferinţe (similar cu cel de la nivel naţional), cu excepţia operei / operetei şi a muzicii experimentale, care în Bucureşti înregistrează procente mai mici decât la nivel naţional.
Distribution of music preferences - Bucharest sample [How often do you listen to the following music genres] cumulated percentages for the categories often and very often
Distribuţia preferinţelor muzicale - eşantion Bucureşti [Cât de des ascultaţi următoarele genuri de muzică?] - procentele cumulate pentru categoriile des şi foarte des
Music preferences - between traditional and post-modern 255
Preferinţe muzicale - între tradiţional şi post-modern 255
In order to understand the reasons behind these changes of tastes, it is important to identify the type of musical culture of Romanians, whether they are mainly oriented towards cultural omnivorousness or univorousness.
Pentru a înţelege motivele care au stat la baza acestor schimbări de gusturi, este important să identificăm tipul de cultură muzicală pe care o au românii, dacă sunt mai degrabă orientaţi spre omnivorism sau univorism cultural.
Social sciences researchers believe that musical tastes are an essential indicator for the identification of the consumption types - omnivorous versus univorous.
Gusturile muzicale sunt considerate de cercetătorii din ştiinţele sociale ca un indicator esenţial pentru identificarea tipului de consum - omnivor versus univor.
The classical elitist versus mass culture distinctions proved to be overdue in the contemporary society and the need for classifying several explanatory variables adapted to the present cultural profile has occurred.
Distincţiile clasice între cultură elitistă şi cultură de masă s-au dovedit depăşite în societatea contemporană şi a apărut nevoia identificării unor variabile explicative adaptate profilului cultural actual.
In Romania, social distinctions are all the more different, as what the Western societies deem "popular" or "mass" music (rock, country, hiphop or electronic music) is deemed rather "elitist" or alternative in Romania.
În România distincţiile sociale sunt cu atât mai diferite, cu cât ceea ce se consideră «popular» sau «de masă» în societăţile occidentale (muzica rock, country, hip-hop sau electronică), la noi este considerat mai degrabă «elitist» sau alternativ.
In order to understand these differences, we need to understand the local cultural specificity, the context wherein the tastes for these genres have developed and the different meaning of the "popular" in the post-communist Romanian society.
Pentru a înţelege aceste diferenţe, este nevoie de o înţelegere a specificului cultural local, a contextului în care s-au dezvoltat gusturile pentru aceste genuri şi a sensului diferit pe care «popularul» îl are în societatea românească post-comunistă.
Romanians are mainly univores, with a tendency towards omnivorousness within the same category of tastes (for example, those who prefer underground music, which is divided into several sub-categories).
Românii sunt mai degrabă univori, cu o tendinţă de omnivorism în cadrul aceloraşi categorii gusturi (de exemplu cei care preferă muzica underground, ce se împarte în mai multe sub-categorii).
The results of the analysis highlight the tendency of the respondents (especially those who listen to music several times a week or more) to constantly listen to a single music genre, to consider that some music genres are better than others.
Rezultatele analizei evidenţiază tendinţa respondenţilor (în special a celor care ascultă de câteva ori pe săptămână sau mai des) de a asculta constant un singur gen de muzică, de a considera că unele genuri de muzică sunt mai bune decât altele.
The respondents do not prefer songs that combine several music genres, they somewhat disagree with the statement that all music genres are worth listening and think that classical genres cannot be mixed with modern ones.
Respondenţii nu preferă melodiile care îmbină mai multe genuri muzicale, nu sunt oarecum de acord cu afirmaţia că toate genurile de muzică merită ascultate şi consideră că genurile clasice nu pot fi amestecate cu cele moderne.
However, those who listen to music often (several times a week or more) mainly agree with the statement that every genre is worth listening.
Totuşi, cei care ascultă muzică des (de câteva ori pe săptămână sau mai des) sunt mai degrabă de acord cu afirmaţia că fiecare gen merită ascultat.
The analyses show that the more the respondents give a greater importance to music, the more they are oriented towards a single genre, but they also like to listen to songs that combine several music genres.
Analizele demonstrează faptul că, cu cât respondenţii acordă o mai mare importanţă muzicii, cu atât sunt orientaţi spre un singur gen, dar le place şi să asculte melodiile care îmbină mai multe genuri muzicale.
Hereinafter we shall present the profile of regular listeners for the first music genres in the top of preferences at national level, except for those who listen to traditional folk and ethno music, to whom a special section at the end of the chapter is addressed.
În continuare vom prezenta profilul ascultătorilor fideli pentru primele genuri de muzică din topul preferinţelor la nivel naţional, cu excepţia celor care ascultă muzică populară şi etno, cărora le dedicăm o secţiune specială în finalul capitolului.
What we can notice from the start is that the profile of regular listeners for the first-ranked genres in the top of preferences is similar to the profile of the listener with the highest frequency.
Ceea ce putem remarca încă de la de la începutul analizelor este că profilul ascultătorilor fideli pentru primele genuri de muzică din topul preferinţelor este similar cu profilul ascultătorului de muzică cu cea mai mare frecvenţă.
In other words, those who listen to music more represent the largest group of listeners of traditional folk and ethno, Romanian pop and manele.
Cu alte cuvinte, cei care ascultă mai mult muzică reprezintă grupul cel mai mare de ascultători de muzică populară şi etno, pop autohtonă şi manele.
The profile of regular listeners to Romanian pop music includes persons aged 18-39 (55%), mainly men (54%), living in urban areas (58%), high school graduates (63%).
Profilul ascultătorilor fideli de muzică pop autohtonă include persoane cu vârsta între 18 şi 39 de ani (55%), preponderent bărbaţi (54%) din mediul urban (58%), cu studii medii (63%).
In Bucharest, women (57%), aged 18-24 or 30-39 (both with 27%), high school graduates (67%) mainly prefer this genre.
În Bucureşti, femeile (57%), cu vârsta în categoriile 18-24 sau 30-39 de ani (ambele cu 27%), cu studii medii (67%) preferă mai degrabă acest gen.
On the other hand, the profile of regular listeners to foreign pop music at national level is made from persons aged between 40 and 64 (41%), mainly men (53%), living in urban areas (56%), high school graduates (67%).
În schimb, profilul ascultătorilor fideli de muzică pop străină la nivel naţional este alcătuit de persoane cu vârsta între 40 şi 64 de ani (41%), preponderent bărbaţi (53%) din mediul urban (56%), cu studii medii (67%).
In Bucharest, those who prefer this genre are mainly men (58%), aged between 30 and 39 (42%), high school graduates (64%).
În Bucureşti, cei care preferă acest gen sunt preponderent bărbaţi (58%), cu vârsta între 30 şi 39 de ani (42%), cu studii medii (64%).
In this case we can assume that we are dealing with a taste transmitted within the family, from one generation to another.
Putem presupune că în acest caz avem o transmitere a gustului în familie, de la o generaţie la alta.
On the other hand, at national level, hip-hop or rap are preferred mainly by youngsters between 18-24 years old, although in Bucharest people between 30-39 years old score a very high percentage (50%).
În schimb, hip-hop-ul sau rap-ul sunt preferate la nivel naţional mai degrabă de tinerii din categoria 18-24 de ani, deşi în Bucureşti se înregistrează un procent foarte mare (50%) pentru cei din categoria 30-39 de ani.
Jazz, blues and experimental music are preferred, at national level, by mainly mature persons (40-49 years old), while in Bucharest jazz music is
Jazz-ul, blues-ul şi muzica experimentală sunt genuri ascultate la nivel naţional mai mult de persoanele mature (40-49 de ani),
mostly listened to by those in the 40-64 years old category and blues and experimental music are listened to by persons in the category 30-39 years old.
în schimb în Bucureşti jazz-ul se ascultă mai mult în rândul celor din categoria 40-64 de ani, în timp ce blues-ul şi muzica experimentală sunt ascultate de persoanele din categoria 30-39 de ani.
At national level, the preference for classical/symphonic music and opera/operetta scores the highest percentages for persons aged above 40 or 50.
La nivel naţional preferinţa pentru muzica clasică/ simfonică şi operă/operetă înregistrează cele mai mari procente la persoane cu vârsta peste 40 de ani sau peste 50 de ani.
On the other hand, in Bucharest we can notice a greater preference for classical/symphonic music among people between 30-39 years old, too, or above 50, for the opera/operetta music.
În schimb, în Bucureşti putem observa o preferinţă mai mare pentru muzica clasică/simfonică şi în rândul persoanelor cu vârsta în categoriile 30-39 sau peste 50 de ani pentru muzica de operă/operetă.
Electronic music is listened to in equal percentages by people aged 18-24, 30-39 and 40-49 at national level, while in Bucharest it is mostly preferred by youngsters in the first age category (60%).
Muzica electronică este ascultată la nivel naţional în procente egale de persoanele cu vârsta în categoriile 18-24, 30-39 şi 40-49, în timp ce în Bucureşti este preferată cel mai mult de tinerii din prima categorie de vârstă (60%).
Distribution of listening frequency for the music genres, by age - national sample
Distribuţia frecvenţelor de ascultare a genurilor muzicale în funcţie de vârstă - eşantion naţional
How often do you listen to the following music genres
Cât de des ascultaţi următoarele genuri de muzică
The profile of regular listeners, depending on gender, residence area, education and occupation, for the other music genres - hip-hop/rap, jazz, electronic, blues and experimental music - is similar.
Profilul ascultătorilor fideli, în funcţie de gen, mediu, studii şi ocupaţie, pentru celelalte genuri de muzică - hip-hop/rap, jazz, electronică, blues şi muzică experimentală - este asemănător.
In exchange, the frequent listeners of rock and classical music are different from this profile only in
În schimb, ascultătorii frecvenţi de rock şi muzică clasică diferă
terms of education, with no significant gender differences for melomaniacs.
de acest profil doar în privinţa nivelului de studii, fără diferenţe semnificative de gen pentru melomani.
It is important to highlight the gender difference for the opera and operetta music, where women are the most numerous faithful group.
Este important de evidenţiat diferenţa de gen în cazul muzicii de operă şi operetă, unde femeile reprezintă cel mai numeros grup fidel.
Profile of regular listeners of music genres, depending on gender, residence area and education level
Profilul ascultătorilor fideli ai genurilor de muzică în funcţie de gen, mediu de provenienţă şi nivelul de şcolarizare.
(66% - national, 64% - Bucharest)
(66% - naţional, 64%- Bucureşti)
high school or university graduates (65,5% - national, 74% - Bucharest)
absolvenţi de liceu sau de studii universitare (65,5%- naţional, 74% - Bucureşti)
No significant differences at national level and in Bucharest (51% women, 49% men)
Fără diferenţe semnificative la nivel naţional şi în Bucureşti (51% femei, 49% bărbaţi)
high school or university graduates (68%) at national level and university and post-university graduates in Bucharest
absolvenţi de liceu sau de studii universitare (68%) la nivel naţional şi studii universitare şi post-universitare în Bucureşti
(66% - national, 64%- Bucharest)
(66% - naţional, 64%- Bucureşti)
high school or high school stage I graduates (54%) at national level or high school graduates (50%) or middle school graduates (30%) in Bucharest
absolvenţi de liceu sau treapta I (54%) la nivel naţional sau absolvenţi de liceu (50%) sau gimnaziu (30%) în Bucureşti
men (59.5%- National), women (70%- Bucharest)
bărbaţi (59,5% - Naţional), femei (70%- Bucureşti)
high school or high school stage I graduates at national level (46%) or high school or vocational or trade school graduates in Bucharest (67%)
absolvenţi de liceu sau treapta I la nivel naţional (46%) sau liceu sau şcoală profesională sau de meserii în Bucureşti (67%)
(75% - national, 90%- Bucharest)
(75% - naţional, 90%- Bucureşti)
high school or high school stage I graduates at national level (50%), high school graduates or university graduates in Bucharest (90%)
absolvenţi de liceu sau treapta I la nivel naţional (50%), absolvenţi de liceu sau studii universitare în Bucureşti (90%)
(58.7% - National, 60%- Bucharest)
(58,7% - Naţional, 60%- Bucureşti)
high school or high school stage I graduates (40%) at national level or high school and university graduates in Bucharest (60%)
absolvenţi de liceu sau treapta I (40%) la nivel naţional sau de liceu şi studii universitare în Bucureşti (60%)
(54%- national, 50% - Bucharest)
(54%- naţional, 50% - Bucureşti)
high school or high school stage I graduates (40%) at national level or vocational or trade school graduates in Bucharest
absolvente de liceu sau treapta I (40%) la nivel naţional sau şcoală profesională ori de meserii în Bucureşti
men (64%-national) or women (100%- Bucharest)
bărbaţi (64%-naţional) sau femei (100%- Bucureşti)
high school or high school stage I graduates at national level (40%) or master education (100%)
absolvenţi de liceu sau treapta I la nivel naţional (40%) sau studii universitare de master (100%)
Dance - between traditional and post-modern
Dansul - între tradiţional şi post-modern
In this section we are reviewing the main approaches on dance in social sciences studies.
În cadrul acestei secţiuni vom trece în revistă principalele abordări prin care dansul a fost cercetat în ştiinţele sociale.
We shall present a general context for the understanding of the importance of dance in social development, starting from the relation of the various types of dance with the social context they were developed in, continuing with a short social history of dance and mentioning its social roles.
Vom prezenta un context general pentru înţelegerea importanţei dansului în dezvoltarea socială, pornind de la relaţia diferitelor tipuri de dans cu contextul social în care acestea s-au dezvoltat, continuând cu un scurt istoric social al dansului şi menţionând rolurile sociale ale acestuia.
Dance as a rhythmic movement is present in all forms of human organisation.
Dansul ca mişcare ritmică este prezent în toate formele de organizare umană.
The oldest described dances that can be analysed date from the 14th century, when Rabi Hacen be Solomo wrote down the dance steps which he taught his
Cele mai vechi dansuri descrise care pot fi analizate sunt cele din secolul al XIV-lea, când Hacen be Solomo, un rabin, a notat paşii de dans pe care îi preda
parishioners15.
enoriaşilor15.
However, historian A.H. Franks emphasises that there are no doubts as regards dance as an instrument serving the expression of all emotions for pre-industrial societies, but he draws our attention on the ephemeral nature of the human movement, which could only be recorded recently16.
Cu toate acestea, istoricul A.H. Franks subliniază că nu există îndoieli despre cum dansul a servit ca instrument de exprimare a tuturor emoţiilor pentru societăţile preindustriale, însă atrage atenţia asupra efemerităţii mişcării umane ce târziu a putut fi înregistrată16.
Other historical mentions on dance, from that period, highlight the role of celebration and entertainment which dance had in
Alte menţiuni istorice despre dans, din aceea perioadă, pun în evidenţă rolul de sărbătoare şi divertisment pe care dansul îl avea la curţile
16 A. H. Franks, op. c/t, p. 2.
16 A. H. Franks, op. cit, p. 2.
258 Dance - between traditional and post-modern
258 Dansul - între tradiţional şi post-modern
noble courts17.
nobililor17.
These forms of dance have turned into ballet over the centuries and began to be performed on stage18.
Aceste forme de dans s-au transformat de-a lungul secolelor în balet ce a început să fie prezentat pe scenă18.
Besides dance as a performance, practised by professionals, other two types of dance have developed: ballroom dancing practised in couple, in special ballrooms, by persons belonging to upper classes - and popular dance, practised on various special occasions by people in the rural space.
Pe lângă dansul ca spectacol, practicat de profesionişti, s-au dezvoltat şi alte două tipuri de dans: dansul de societate practicat în cupluri, în săli speciale, de către persoane care aparţineau claselor superioare - şi dansul popular, ce era practicat în diferite ocazii speciale de către persoanele din mediul rural.
Frances Rust analyses the impact of the social context on the development of the dance styles, considering that: „the social dance forms an integral part of the total culture pattern of any society"19.
Frances Rust analizează impactul contextului social asupra dezvoltării stilurilor de dans, considerând că „dansul social formează o parte integrantă a modelului cultural al oricărei societăţi"19.
The author gives the example of the waltz, which enters the nobility's courts in the 18th century, due to the increasing freedom of sexes, to the detriment of minuet, a type of dance which the author describes as impersonal and polite.
Autoarea oferă exemplul valsului, care pătrunde în secolul al XVIII-lea la curţile nobililor datorită creşterii libertăţii sexelor, în defavoarea menuetului, dans pe care autoarea îl descrie drept impersonal şi politicos.
Moreover, towards the end of the 19th century, dance starts to disappear from the social life, as the Evangelic religion did not support this type of activity, working in factories consumed the workers' time, and the Victorian upper class was „too inhibited to enjoy dancing"20.
În plus, spre sfârşitul secolului al XIX-lea dansul începe să dispară din viaţa socială deoarece religia evanghelică nu susţinea acest tip de activitate, munca în fabrici consuma timpul muncitorilor, iar upper c/ass-ul victorian era prea „inhibat pentru aprecia această activitate"20.
Dance and its relation with society have been analysed starting from anthropological studies21.
Dansul şi relaţia acestuia cu societatea au fost analizate pornind de la cercetările antropologice21.
These studies were focused on researching popular dances of various analysed communities.
Acestea s-au concentrat pe cercetarea dansurilor populare ale diferitelor comunităţi pe care le-au analizat.
21 M. Fogarty, 'The body and dance', in Kyle Devine şi John Shepherd (ed), The Routledge Reader on the Sociology of Music, New York, Routledge, 2015.
21 M. Fogarty, 'The body and dance', în Kyle Devine şi John Shepherd (ed), The Rout/edge Reader on the Socio/ogy of Music, New York, Routledge, 2015.