natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The significant role of the street in the engagement in visual arts and, implicitly, the critical attitude towards the public space are actually confirmed also by the manner in which Bucharest people treated the notion of kitsch.
Locul semnificativ al străzii - şi, implicit, atitudinea critică faţă de spaţiul public - în angajamentul cu artele vizuale este, de altfel, confirmat şi de modul în care bucureştenii au plasat noţiunea de kitsch.
Unlike the respondents at national level, 17% of them chose examples of kitsch from the public space (second place, after interior decorations).
Spre deosebire de respondenţii pe plan naţional, aceştia au selectat în procent de 17% (pe locul 2, după decoraţiunile interioare) exemple de kitsch din spaţiul public.
Even more interestingly, 8% of them focused exclusively (and, of course, negatively) on the monuments in the Revolution / Royal Palace Square, which corresponds to the low interest of Bucharest people in the monuments of historic personalities and / or heroes (see below).
Şi mai interesant, 8% dintre aceştia s-au concentrat exclusiv (şi, bineînţeles, negativ) asupra monumentelor din Piaţa Revoluţiei / Palatului, ceea ce corespunde cu interesul mai scăzut al bucureştenilor pentru monumentele dedicate personalităţilor istorice şi / sau eroilor (vezi mai jos).
INTERIOR DESIGN IN ROMANIA - PREOCCUPATIONS AND PRACTICES
DESIGNUL INTERIOR ÎN ROMÂNIA -
In this section, we shall analyse respondents' practices and attitudes towards interior design, highlighting the differences between the Bucharest inhabitants compared to those living in the rest of the country.
In continuare, vom analiza practicile şi atitudinile pe care le manifestă respondenţii faţă de designul interior, evidenţiind diferenţele dintre locuitorii din Bucureşti, comparativ cu cei care locuiesc în provincie.
As we have mentioned before, the orientation towards the domestic space in Romania is materialised through aesthetical and practical attitudes of arranging the interior space, sometimes in antithesis with the public space.
Aşa cum spuneam anterior, orientarea către spaţiul domestic în România se concretizează prin atitudini estetice şi practice de amenajare a spaţiului interior, uneori în antiteză cu spaţiul public.
The analysed population's interest in design and decorative arts is quite high: on a scale of 1 to 5 the majority of the respondents placed their preoccupation around 3 at national level and approximately 4 in Bucharest.
Interesul populaţiei analizate pentru design şi arte decorative este destul de mare, pe o scară de la 1 la 5 majoritatea respondenţilor plasând preocuparea lor în jurul valorii 3 la nivel naţional şi aproximativ la valoarea 4 în Bucureşti.
The aesthetic appreciation of design and decorative arts is quite high at national level 22% of the respondents appreciate this genre of visual arts, placed the second in the top of preferences.
Aprecierea estetică a designului şi artelor decorative este destul de mare la nivel naţional, 22% dintre respondenţi apreciază acest gen de arte vizuale, plasat pe locul 2 în topul preferinţelor.
The socio-demographic profile of the respondent who prefers this type of visual arts is the following: woman, aged 5165, resident in a rural area, from the NorthEast Region, married, with a personal income between 700 and 1500 lei and a household income between 1700 and 3000 lei, living in a two-person household, none of whom are children.
Profilul socio-demografic al respondentului care preferă acest tip de arte vizuale este următorul: femeie, vârsta 51-65 de ani, rezidentă în mediul rural, din regiunea Nord-Est, căsătorită, cu venit personal între 700 şi 1500 de lei, iar cel pe gospodărie între 1700 şi 3000 de lei, care locuieşte într-o gospodărie cu 2 persoane, dintre care niciun copil.
In terms of lifestyle, the person who appreciates design, uses the Internet, does
Ca stil de viaţă, persoana care apreciază
not generally go to museums, but he/she goes to the mall once a month, prefers traditional folk music and action films.
designul utilizează internetul, nu merge în general la muzee, dar merge la malluri o dată pe lună, preferă muzica populară şi filmele de acţiune.
In Bucharest a similar percentage is recorded and design and decorative arts are on the same place in the top of preferences.
În Bucureşti se înregistrează un procent similar şi o poziţionare a designului şi artelor decorative pe acelaşi loc în preferinţe.
Design and decorative arts are practised by most of the respondents at national level (number one in the top of preferences, with approximately 21%), while in Bucharest they are practised by more respondents (25%), but they rank the second in the top, after painting and sculpture practice.
Designul şi artele decorative sunt practicate de cei mai mulţi respondenţi la nivel naţional (locul 1 în preferinţe, cu un procent de aproximativ 21%), în timp ce în Bucureşti sunt practicate de mai mulţi respondenţi (25%), dar se plasează pe locul 2 în top, după practicarea picturii şi sculpturii.
The socio-demographic profile of the Bucharest respondent who practises design is: woman, aged 51-65, married, with a personal income between 700 and 1500 lei and a household income between 1700 and 3000 lei, living in a household with more than four persons, none of whom are children.
Profilul socio-demografic al respondentului bucureştean care practică designul este: femeie, vârsta 51-65 de ani, căsătorită, cu venit personal între 700 şi 1500 de lei, iar cel pe gospodărie între 1700 şi 3000 de lei, care locuieşte într-o gospodărie cu mai mult de 4 persoane, dintre care niciun copil.
In terms of lifestyle, the person who appreciates design uses the Internet, does not generally go to museums, but goes to the mall once a month, prefers traditional folk music and romance or action films.
Ca stil de viaţă, persoana care apreciază designul utilizează internetul, nu merge în general la muzee, dar merge la malluri o dată pe lună, preferă muzica populară şi filmele de acţiune sau romantice.
The reasons why the respondents did not turn to an interior designer are, on one hand, the lack of financial resources - at national level (44.7%) and, on the other hand, the lack of need for such a professional - for the population living in Bucharest.
Motivele pentru care respondenţii nu au apelat la un designer de interior sunt pe de o parte lipsa resurselor financiare la nivel naţional (44,7%), iar pe de altă parte lipsa ocaziilor de a avea nevoie de un asemenea specialist pentru populaţia rezidentă în Bucureşti.
At national level, the profile of the person who stated that they do not afford an interior design professional is: woman, aged 51-65, resident in an urban area from the Bucharest-Ilfov area, married, with a personal income between 700 and 1500 lei and a household income between 1700 and 3000 lei, living in a household with two or more persons, none of whom are children.
Profilul persoanei de la nivel naţional care a declarat că nu îşi permite un specialist în design interior este: femeie, vârsta 51-65 de ani, rezidentă în mediul urban din regiunea Bucureşti-Ilfov, căsătorită, cu venit personal între 700 şi 1500 de lei, iar cel pe gospodărie între 1700 şi 3000 de lei, care locuieşte într-o gospodărie cu 2 sau mai multe persoane, dintre care niciunul minor.
Although the percentages were quite small (4.6%) for those who stated that, although they had not resorted to a designer before, they were, however, going to do it, we considered the presentation of this type of consumer relevant, as compared to the consumer who declared that they either could not afford it or had not had the occasion to carry out an interior design.
Deşi procentele au fost destul de mici (4,6%) pentru cei care au declarat că deşi nu au apelat până acum la un designer, totuşi pe viitor intenţionează să o facă, am considerat relevant prezentarea profilului acestui tip de consumator, în comparaţie cu cel care a declarat că fie nu-şi permite financiar, fie nu a avut ocazia de amenajări interioare.
Therefore, the person who wants to resort to a designer for their house is mainly a man, aged between 21 and 27, from an urban environment, from the Bucharest-Ilfov Region, married or in a consensual union, who does not state either their personal income, or their household income, who lives together with four or more persons.
Aşadar, persoana care doreşte să apeleze la un designer pentru casă este preponderent bărbat, cu vârsta între 21 şi 27 de ani, din mediul urban, din regiunea BucureştiIlfov, căsătorit sau în uniune consensuală, care nu-şi declară nici venitul personal, nici cel pe gospodărie, care locuieşte cu 4 sau mai multe persoane.
Have you ever resorted to an interior design professional for your house?
Aţi apelat vreodată la serviciile unui specialist în design interior pentru locuinţa dumneavoastră?
No, but I intend to I didn't /1 don't need one £ I cannot afford one
Nu, dar intenţionez Nu am avut / nu am nevoie _ Nu îmi permit
national institute for research and cultural training
Rezultatele studiului nostru confirmă afirmaţia
“the domestic space is furnished”32.
INSTITUTUL NATIONAL PENTRU CERCETARE Şl FORMARE CULTURALĂ
Moreover, the author emphasises the fact that the creation of a domestic space in Romanians' houses is not just a matter of taste or the necessity to decorate the house, but a long-term objective and an investment.
lui Adam Drazin care spune că în România „domesticul este mobilat”.31 Mai mult, autorul subliniază faptul că a crea un spaţiu domestic în casele românilor nu este doar o problemă de gust sau necesitatea de a decora casa, ci este un obiectiv pe termen lung şi o investiţie.
It is important to note that while in the case of the interest in furniture around 13.5% of the respondents stated that their income does not allow them such an interest, for the other design objects the income is not an impediment in the preoccupation with purchase (only 1.1% of the respondents mentioned purchase difficulties).
Este important de remarcat faptul că, dacă în cazul interesului pentru mobilă aproximativ 13,5% dintre respondenţi au menţionat că venitul nu le permite un astfel de interes, pentru celelalte obiecte de design interior venitul nu este un impediment pentru preocuparea de achiziţie (doar 1,1% dintre respondenţi au menţionat dificultăţi de achiziţie).
The profile of the person interested in furniture as an interior design element is: woman, aged 51-65, as well as between 28 and 35 years old, resident in an urban area, from the Bucharest-Ilfov Region, married, with a personal income between 700 and 1500 lei, with an unstated household income, living in a threeperson household, none of whom are children.
Profilul persoanei interesate de mobilă ca element de design interior este: femeie, cu vârsta 51-65 de ani, dar şi între 28 şi 35 de ani, rezidentă în mediul urban, din regiunea Bucureşti-Ilfov, căsătorită, cu venit personal între 700 şi 1500 de lei, dar nu-l declară pe cel pe gospodărie, care locuieşte într-o gospodărie cu peste 3 persoane, dintre care niciun copil.
In terms of lifestyle, the person who appreciates the interior design uses the Internet, does not generally go to museums, but does go to the mall once a month and prefers traditional folk music and action films.
Ca stil de viaţă, persoana care apreciază designul utilizează internetul, nu merge în general la muzee, dar merge la malluri o dată pe lună, preferă muzica populară şi filmele de acţiune.
Furthermore, it is important to note that the other space-design elements also have or may have a major wood component, while the third position of the textile objects may be interpreted through the fact that wood has the role of basic
De asemenea, este important de remarcat faptul că şi celelalte elemente de amenajare a spaţiului au sau pot avea o componentă preponderentă de lemn, iar poziţionarea pe locul
32 A. Drazin, A Man will get Furnished: Wood and Domesticity
31 A. Drazin, A Man will get Furnished: Wood and Domesticity in Urban Romania, în D. Miller (ed.), Home Possessions.
in Urban Romania, in D. Miller (ed.), Home Possesions.
Material Culture Behind Closed Doors, p. 181.
The presence of macrames and embroideries, of tapestry works and carpets, of drapes and bedspreads in relationship with the wood is a sign of the traditional values' persistence in Romanians' houses, pertaining mainly to an oriental and peasant culture.
32 Prezenţa ţesăturilor, a macrameurilor şi broderiilor, a goblenurilor şi covoarelor, draperiilor şi cuverturilor în relaţie cu lemnul este un semn al persistenţei în casele românilor a valorilor tradiţionale ce ţin mai degrabă de o cultură ţărănească şi orientală.
As far as the interior decoration objects in Bucharest are concerned, the highest interest is in furniture, followed by spacedesign elements (walls, flooring, windows), lighting fixtures, textile objects (drapes, carpets, bedspreads), decorative objects / accessories (vases, bowls, pictures, mirrors).
Dintre obiectele de decoraţiuni interioare, în Bucureşti cel mai mare interes îl prezintă cele de mobilier, urmate de elemente de amenajare a spaţiului (pereţi, podele, ferestre), corpuri de iluminat, obiecte textile (draperii, covoare, cuverturi), obiecte decorative / accesorii (vaze, boluri, tablouri, oglinzi).
The lighting fixtures' positioning on the third place confirms the transition from traditional to modern and contemporary values within the big city environment.
Poziţionarea pe locul 3 a corpurilor de iluminat confirmă tranziţia din mediul urban mare de la valorile tradiţionale la cele moderne şi contemporane.
The presence of artificial light, meant to highlight certain interior design elements, as well as of the lighting fixtures as decorative objects is a characteristic of the ambient culture.
Prezenţa luminii artificiale, menită să pună în evidenţă anumite elemente de design interior, şi a obiectelor de iluminat ca obiecte decorative este o caracteristică a culturii ambientului.
For most of the Bucharest people, the income is a barrier in purchasing furniture (approximately 17% of the respondents stated that the income does not allow them such an interest).
Venitul este o barieră pentru mai mulţi dintre bucureşteni pentru achiziţia de mobilă (aproximativ 17% dintre respondenţi au menţionat că venitul nu le permite un astfel de interes).
0 My income does not allow for such an interest £ I am not interested in interior design
^ Venitul nu îmi permite un asemenea interes ţ Nu mă interesează designul interior
In terms of lifestyle, the person who appreciates design uses the Internet, goes to museums once a year or more frequently or less than once a year, listens to foreign pop or reggae music, prefers action films.
Ca stil de viaţă, persoana care apreciază designul utilizează internetul, merge la muzeu o dată pe an sau mai des, dar şi mai rar de o dată pe an, ascultă muzică reggae sau pop străină, preferă filmele de acţiune.
But interior design objects have not only an aesthetic significance, as most of the time they are also the expression of social relationships.
Dar obiectele de decor interior nu au doar semnificaţie estetică, de cele mai multe ori fiind şi expresia relaţiilor sociale.
The context wherein a design object was bought or its emotional or souvenir value are as important for the researcher as the function it fulfils within the domestic space or as its material characteristics, in order to understand the values it incorporates and translates.
Contextul în care un obiect de design a fost achiziţionat sau valoarea sentimentală sau de suvenir sunt la fel de importante pentru cercetător ca şi funcţia pe care o îndeplineşte în spaţiul domestic sau caracteristicile materiale pentru înţelegerea valorilor pe care le incorporează şi le traduce.
Taste and aesthetics, as asserted within the domestic space, are connected or may explain the aesthetic preferences within the public space.
Gustul şi estetica, aşa cum se afirmă în spaţiul domestic, sunt legate sau pot explica preferinţele estetice din spaţiul public.
This is why it is important to highlight the degree of visibility and awareness on the public forum monuments at the level of the public's perception.
anterior, locuri ale memoriei care marchează un eveniment important nu doar pentru individ sau grupul social din care acesta face parte, ci şi pentru comunitatea socială şi culturală în ansamblul său.
As we can notice in the graph below, at national level, the cult of the heroes
De aceea este important de evidenţiat gradul de vizibilitate şi conştientizare a monumentelor de for public la nivelul percepţiei publicului.
Do you know the monuments within the public space in your locality?
monumentelor eroilor, dar şi a monumentelor dedicate personalităţilor istorice.
Graph 9.
artele vizuale: cunoaştere, gust şi participare
The explanations may be diverse, from a precarious education within the family and formal learning system, to an association of the field with abstract appreciation, not much related to functionality and everyday life.
Explicaţiile pot fi diverse, de la o educaţie precară în familie şi în sistemul formal de învăţământ, la o asociere a domeniului cu aprecierea abstractă şi fără prea mare legătură cu funcţionalul şi viaţa cotidiană.
The visual artsrelated domestic infrastructure is precarious and it may be explained through the financial aspects involved.
Baudrillard, J., The System of Objects, For a Critique of the Political Economy of the Sign, New York, Verso Books, 2006.
national institute for research and cultural training
University of California Press, 1982.
national institute for research and cultural training
Bennett, A., Culture and Everyday Life, London, Sage Publications, 2005.
by galleries, but participation percentages are quite low here, too.
Bourdieu, P., Distinction: A Social Critique of the Judgement of Taste, London, Routledge, 1984.
Baudrillard, J., The System of Objects, For a Critique of the Political Economy of the Sign, New York, Verso Books, 2006.
Lizardo, O. şi S. Skiles, ‘Reconceptualizing and Theorizing “Omnivorousness”: Genetic and Relational Mechanisms', Sociological Theory, vol. 30, no. 4, 2012.
Becker, H.
Miller, D., Home Possessions.
S., Art Worlds, Berkeley, CA.,
Material Culture Behind Closed Doors, Oxford, Berg, 2001.
Bourdieu, P., Distinction: A Social Critique of the Judgement of Taste, London, Routledge, 1984.
Ollivier, M., ‘Modes of Openness to Cultural Diversity: Humanist, Populist, Practical, and Indifferent', Poetics vol. 36, 2008.
De Certeau, M., The Practice of everyday life, translated by Steven Rendall, Berkeley, University of California Press, 1988.
Peterson, R.A., ‘Understanding Audience Segmentation: From Elite and Mass to Omnivore and Univore', Poetics vol. 21, no. 4, 1992.
Chany, D. The Cultural Turn, London, Routledge, 1994.
Prieur, A., L. Rosenlund şi J. Skjott-Larsen, ‘Cultural Capital Today.
artele VIZUALEi cunoaştere, gust şi participare
A Case Study from Denmark', Poetics vol. 36, 2008.
Drazin, A., A Man will get Furnished: Wood and Domesticity in Urban Romania', in Miller, D. (ed.), Home Possessions.
Rossman G. şi R. Peterson, ‘The Instability of Omnivorous Cultural Taste Over Time', California Center for Population Research Online Working Paper Series, 2015.
Material Culture behind Closed Doors, Berg, Oxford, 2001
Savage, M. et al., A New Model of Social Class?
Dyssnayake, E., Homo Aestheticus: Where Art Comes From and Why, Washington, University of Washington Press, 1995.
Findings from the BBC's Great British Class Survey Experiment', Sociology, vol. 47, no. 2, 2013.
Frisby D. and M. Featherstone, Simmel on Culture.
INSTITUTUL NATIONAL PENTRU CERCETARE Şl FORMARE CULTURALĂ
Selected Writings: Theory, Culture and Society, London, Sage Publications, 1997.
INSTITUTUL NATIONAL PENTRU CERCETARE Şl FORMARE CULTURALĂ
Rossman G. and R. Peterson, ‘The Instability of Omnivorous Cultural Taste Over Time', California Center for Population Research On-Line Working Paper Series, 2015.
Warde, A., D. Wright, şi M. Gayo-Cal, ‘Understanding Cultural Omnivorousness: Or, the Myth of the Cultural Omnivore', Cultural Sociology vol. 1, 2007.
Silva, E. B. and D. Wright, ‘Displaying Desire and Distinction in Housing', Cultural Sociology, vol. 3, 2009.
Zolberg, V., Constructing a Sociology of the Arts, Cambridge, UK, Cambridge University Press, 1990.
Zolberg, V., Constructing a Sociology of the Arts, Cambridge, UK, Cambridge University Press, 1990.
Zolberg, V., ‘Aesthetic Uncertainty: the New Canon?', în Jacobs M.D. şi N. W. Hanrahan (ed.), The Blackwell Companion to the Sociology of Culture, Oxford, Blackwell, 2005.
cinema and film consumption. watching practices, preferences and spectators' profiles
consumul de film şi cinema. practici de vizionare, preferinţe şi profiluri de spectator
This chapter analyses film watching practices in Romania, in the context of the development of new information technologies in the past years, along with the changes of the cultural consumption behaviours due to the diversification of the media.
Capitolul analizează practicile de vizionare de film în România, în contextul dezvoltării noilor tehnologii informaţionale din ultimii ani, cu modificările aduse comportamentelor de consum cultural prin diversificarea mediilor de vizionare.
As we noticed significant differences from the viewpoint of the space where the film cultural consumption takes place, we developed our analysis by differentiating between the public space - represented by movie theatres, as well as other projection locations - and the domestic space - represented by the home / at home, each individual's personal space, ideal for including the new multiple technological possibilities to watch films.
Remarcând diferenţe notabile din perspectiva spaţiului în care se desfăşoară consumul cultural de filme, am dezvoltat analiza noastră discriminând între spaţiul public - reprezentat de cinematografe, alături de alte locaţii de proiecţie şi spaţiul domestic - reprezentant de casă / acasă, spaţiul personal al fiecărui individ, ideal pentru înglobarea multiplelor noi posibilităţi tehnologice de vizionare de filme.
By theoretically framing our undertaking within the paradigm of reflexive modernity and by resorting to concepts like social reflexivity, social and cultural identity, everyday life, we set the goal to analyse how people interact with films, we wanted to observe what the public does with the film they consume, how they react after watching a film and how they review and adjust their actions, driven by the desire to give their own interpretation to the consumed films, from their position of active audience.
Încadrând teoretic demersul nostru în paradigma modernităţii reflexive şi apelând la concepte precum reflexivitate socială, identitate socială şi culturală, viaţă cotidiană, ne-am propus să analizăm modul de interacţiune al oamenilor cu filmele, am dorit să observăm ce face publicul cu filmul pe care îl consumă, cum reacţionează în urma vizionării şi cum - din poziţia de public activ - îşi revede şi îşi ajustează acţiunile în dorinţa de a da proprii interpretări filmelor consumate.
In order to achieve the objectives we set, the analysis is unfolded on four main research themes.
Pentru a atinge obiectivele setate, analiza se desfăşoară după patru teme principale de
In order to capture the importance given to the film consumption as cultural activity in the public space, we distinctively analysed the perception on the existence of movie theatres and the perception on the need for a movie theatre.
Pentru a surprinde importanţa acordată consumului de film ca activitate culturală în spaţiul public, au fost cercetate în mod distinct percepţia asupra existenţei cinematografelor şi percepţia asupra nevoii de cinematograf.
The second theme aims at analysing the consumption behaviour and the motivations for the increase of the cultural consumption of films.
A doua temă urmăreşte analiza comportamentului de consum şi motivaţii pentru creşterea consumului cultural de film.