natgillin/translations-raw huggingface dataset:
activities, (2) index of cultural participation, (3) the index for the budgetary expenditures for cultural activities, (4) the index of the human resources trained in cultural field, and (5) the index of creative industries.
dedicate activităţilor culturale, (2) indicele participării culturale, (3) indicele cheltuielilor pentru activităţi culturale, (4) indicele privitor la resursele umane implicate în activităţi culturale şi (5) indicele privitor la dezvoltarea industriilor creative.
Cultural vitality indices obtained as the average of the five categories of indicators are shown in the accompanying table of contents for each year of the analysis.
Indicii de vitalitate culturală obţinuţi ca medie a celor cinci categorii de indicatori sunt ilustraţi în tabelul alăturat pentru fiecare an cuprins în analiză.
The ranking of the first 15 cities with the best cultural vitality indices for 2010-2015
Clasamentul primelor 15 oraşe cu cei mai buni indici de vitalitate culturală pentru perioada 2010-2015
Vitality Index Vitality Index Vitality Index 2010 2011 2012
26 Vitalitatea culturală a oraşelor.
98 The cultural vitality of cities.
Evoluţia indicilor de vitalitate culturală
We also point out that some appearances in the top 15 (such as Botoşani or Satu Mare) may seem unusual, but the field which we analyze - categories of indicators that comprise the cultural vitality - is a dynamic and oscillating one, which can record any significant changes from one year to another.
De asemenea, punctăm că unele apariţii în top 15 (cum poate este cazul oraşelor Botoşani sau Satu Mare) pot părea insolite, însă domeniul pe care îl analizăm - categoriile de indicatori care compun vitalitatea culturală - este unul dinamic şi oscilant, care poate înregistra modificări semnificative de la un an la altul.
At the same time, we recommend reading and results interpretation bearing in mind that the positions in the ranking of cities dedicated to each category of indicators are given by calculating indices for the category of indicators relative to the population of the city.
Totodată, recomandăm interpretarea şi citirea rezultatelor ţinând cont că poziţiile oraşelor în clasamentul dedicat pe fiecare categorie de indicatori sunt date de calcularea indicilor pentru respectiva categorie de indicatori raportat la populaţia oraşului.
For example, the same type of infrastructure and the same number of facilities owned by the two cities do not generate the same vitality index.
De exemplu, acelaşi tip de infrastructură culturală şi cu acelaşi număr de elemente de infrastructură deţinute de două oraşe nu generează acelaşi indice de vitalitate.
If the city has less inhabitants, obviously that means more infrastructure elements per capita in relation to a city with a more numerous population.
Dacă oraşul este mai mic ca număr de locuitori, evident, asta înseamnă mai multe elemente de infrastructură pe cap de locuitor faţă de un oraş cu o populaţie mai numeroasă.
Given the way indices of vitality within each category of indicators are calculated, we recommend that making comparisons between cities to be rather indicative.
Ţinând cont de acest mod în care sunt calculaţi indicii de vitalitate în cadrul fiecărei categorii de indicatori, recomandăm ca realizarea de comparaţii între oraşe să fie mai degrabă orientativă.
Another factor influencing the positions of cities in the rankings of vitality is given by the character of the data collected.
Un alt factor care influenţează poziţiile oraşelor în clasamentele de vitalitate este dat de caracterul datelor colectate.
We devoted a lengthy stage of checking the validity of indicators collected and seeking possible explanations for some situations where the figures recorded a significantly different values from one year to another, or where anomalies appear to occur.
Am dedicat o etapă îndelungată verificării validităţii indicatorilor colectaţi şi găsirii de posibile explicaţii pentru unele situaţii unde cifrele înregistrează valori semnificativ diferite de la un an la altul sau unde par a produce anomalii.
Some of these situations can be explained by the influence of extrinsic factors on the categories of indicators, such as passing through a certain process (the case of mergers that has occurred in 2010 at cultural institutions that make up the infrastructure) or the occurrence of an element of the vitality which entailed modification of other categories of indicators (such as the category of cultural infrastructure that directly influences the increase or decrease in indicators of participation).
Unele dintre aceste situaţii pot fi explicate prin influenţa unor factori extrinseci asupra categoriilor de indicatori, ca de exemplu trecerea printr-un anume proces (cazul comasărilor din 2010 la nivelul instituţiilor culturale care compun infrastructura) sau apariţia unui element de vitalitate care a atras după sine modificarea altor categorii de indicatori (cum este cazul categoriei de infrastructură culturală care influenţează direct creşterea sau scăderea indicatorilor de participare).
Thus, the quality of the data collected, correlated with extrinsic factors at a macro or local level which influences or even changes the evolution of some of the indicators track, the sudden rearing or collapse of one of the indicators that comprise the index of vitality (as it is the case in particular for category devoted to cultural sector allocated expenditure), as well as the calculating indices of vitality through the reporting of indicators collected in the population of one city make some positions in the rankings seem unusual, and bring in foreground less known cities for their cultural strengths.
Astfel, calitatea datelor colectate, corelată cu factorii extrinseci la un nivel macro sau local care influenţează sau chiar schimbă evoluţia unora dintre indicatorii urmăriţi, creşterea sau căderea bruscă a unuia dintre indicatorii care compun indicele de vitalitate (aşa cum este cazul mai ales pentru categoria dedicată cheltuielilor alocate sectorului cultural), dar şi modul de calcul al indicilor de vitalitate prin raportarea indicatorilor colectaţi la populaţia oraşului respectiv fac ca unele poziţii în clasament să pară neobişnuite şi să aducă în prim-plan oraşe mai puţin cunoscute pentru atuurile lor culturale.
We will describe every city in the top 15 in terms of the evolution of each category of indicators that make up the cultural vitality, and also of the evolution of the overall index.
Vom descrie fiecare oraş din top 15 din punctul de vedere al evoluţiei fiecărei categorii de indicatori care compun vitalitatea culturală, dar şi al evoluţiei indicelui total de vitalitate.
On the basis of the cultural vitality level registered, we made recommendations for guidance for those cities.
Pe baza gradului de vitalitate culturală înregistrat, am realizat recomandări cu caracter orientativ pentru aceste oraşe.
Cluj-Napoca is by far the city with the most powerful and stable elements which make up the cultural vitality of the city, a fact that is reflected in the values of the vitality index.
De departe, Cluj-Napoca este oraşul cu cele mai puternice şi stabile elemente care compun vitalitatea culturală a oraşului, fapt care se reflectă în valorile indicelui de vitalitate.
Regarding the cultural infrastructure, every year the city lies on the first position of the ranking dedicated to this category of indicators.
În ceea ce priveşte infrastructura culturală, oraşul se află în fiecare an pe prima poziţie a clasamentului dedicat acestei categorii de indicatori.
Creative industries are also the first in the top dedicated to this category every year from among those included in the analysis.
Industriile creative sunt de asemenea pe prima poziţie în topul dedicat categoriei acesteia pe fiecare an dintre cei cuprinşi în analiză.
Creative industries category represents the most powerful element of vitality for the city of Cluj-Napoca, excelling both in terms of number of people employed in the sector, and in the level of turnover and profits.
Categoria de industrii creative reprezintă totodată şi cel mai puternic element de vitalitate pentru oraşul Cluj-Napoca, excelând atât la nivelul numărului de persoane angajate în acest sector, cât şi la nivelul cifrei de afaceri şi al profitului.
The city also holds a high cultural consumption, being in the 2nd position in the ranking every year, except the year 2015 when occupying the first position.
Oraşul deţine şi un consum cultural ridicat, aflându-se în fiecare an pe poziţia 2 în acest sens, cu excepţia anului 2015 când ocupă prima poziţie.
Regarding human resources specialists, the city oscillates between the 4th and the 5th position.
În ceea ce priveşte resursele umane specializate, oraşul oscilează între poziţiile 4 şi 5.
The weak point of the municipality is spending in the budget allocated for the cultural sector.
Punctul slab al municipiului este reprezentat de cheltuielile alocate din bugetul local pentru sectorul cultural.
This may actually be a weak point in appearance only, given the fact that most services and
Aceasta poate fi de fapt doar în aparenţă un punct slab,
The evolution of cultural vitality indices 99
Evoluţia indicilor de vitalitate culturală 'll
The Evolution of Cultural Vitality Indices for indicators categories for Cluj-Napoca (2010-2015)
Evoluţia Indicilor de Vitalitate Culturală pe categorii de indicatori pentru municipiul Cluj-Napoca (2010-2015)
a Cultural Participation- ^ Budget- Human ^ Creative
a Infrastructură Participare- ^ Buget- Resurse umane a Industrii
^ infrastructure cultural consumption ™ local expenses for culture Resources “ Industries
™ culturală consum cultural ^ cheltuieli pentru cultură specializate ^ creative
cultural infrastructure elements in the municipality are receiving funding from the Ministry of Culture.
în condiţiile în care majoritatea serviciilor si elementelor de infrastructură culturală din municipiu beneficiază de finanţare de la Ministerul Culturii.
With the exception of the year 2012, which signifies the peak reached by the cultural vitality index, and the year 2015, in which the index is located at the lower value, for the years 2010, 2011, 2013 and 2014 the evolution of cultural vitality index remained at similar parameters.
Cu excepţia anului 2012, care semnifică maximul atins de indicele de vitalitate culturală si a anului 2015, în care indicele se află la cea mai mică valoare înregistrată, pentru anii 2010, 2011, 2013 si 2014 evoluţia indicelui de vitalitate culturală s-a menţinut la parametri similari.
Evolution of the vitality index without significant oscillations is given, as mentioned, by the stability of the cultural vitality elements of the city
Evoluţia indicelui de vitalitate fără oscilaţii semnificative este dată aşa cum menţionam de stabilitatea elementelor de vitalitate culturală de care dispune oraşul.
Besides Bucharest city, which we didn't included in the analysis, Cluj-Napoca is the most powerful cultural pole, with an increased cultural vitality throughout the period under review.
După municipiul Bucureşti, pe care nu l-am inclus în analiză, Cluj-Napoca este polul cultural cel mai puternic, cu o vitalitate culturală crescută pe întreaga perioadă analizată.
The stability of the elements which make up the cultural vitality of the city and their maintenance on top positions of the rankings prove to be the cultural engine of the city.
Stabilitatea elementelor care compun vitalitatea culturală a orasului si menţinerea acestora pe primele poziţii ale clasamentelor dovedeşte trăsătura de motor cultural pe care o deţine oraşul.
Category of indicators which propels the city of Alba Iulia among current ranking is that of budgetary expenses allocated by local authorities for culture.
Categoria de indicatori care propulsează oraşul Alba Iulia în topul actual este cea a cheltuielilor bugetare alocate de autorităţile locale pentru cultură.
At this stage, the city ranks 1st place in that category for 20102013.
La acest nivel ocupă locul 1 în clasamentul dedicat acestei categorii pe perioada 2010-2013.
In contrast, the vitality index recorded for the same type of indicator in 2015 barely occupies the 25th place in the ranking.
În contrast puternic se înregistrează indicele de vitalitate pentru acelaşi tip de indicator la nivelul anului 2015, unde ocupă abia locul 25.
Another strong element of cultural vitality is represented by specialized human resources category, recording constant values that ranks the city in the 6th place in the top dedicated to this category for the entire analyzed period, with the exception of 2011, when it went up to the 5th position.
Un alt element de vitalitate culturală puternic este reprezentat de categoria resurselor umane specializate, înregistrând valori constante ce plasează oraşul pe locul 6 în topul dedicat acestei categorii pentru întreaga perioadă analizată, cu excepţia anului 2011, când urcă pe poziţia 5.
The evolution of Cultural Vitality indices by categories of indicators for the city of Alba Iulia (2010-2015)
Consumul cultural este categoria de vitalitate culturală cu valorile
positions (except in the year 2014, when it is on the 5th position at the cultural infrastructure).
cele mai modeste comparativ cu celelalte categorii de indicatori la nivelul acestui oraş.
The cultural consumption is the category of cultural vitality with the most modest values compared to other categories of indicators of this town.
Industriile creative au şi ele o tendinţă oscilantă, având cele mai bune clasări în 2013 şi 2015, când s-au aflat pe poziţia 8.
From a rather high value in 2010, cultural vitality index followed a downward path in 2011 and 2012, then to rise again in 2013, mainly due to the value recorded on the category of expenses allocated from the local budget for the cultural sector.
De la o valoare destul de crescută în anul 2010, indicele de vitalitate culturală a urmat o pantă descendentă în 2011 şi 2012, pentru ca apoi să crească din nou în 2013, în principal datorită valorii înregistrate pe categoria de cheltuieli alocate din bugetul local pentru sectorul cultural.
Years 2014 and 2015 are characterized by a sudden drop in vitality index due to the withdrawal of financial support granted by the authorities for the cultural domain.
Anii 2014 şi 2015 sunt caracterizaţi de o scădere bruscă a indicelui de vitalitate ca urmare a restrângerii sprijinului financiar acordat de autorităţi domeniului cultural.
The cultural vitality of the city is characterized by rather strong oscillations from one year to the next, which signals a need to stabilize the elements that give this vitality.
Vitalitatea culturală a oraşului este caracterizată de oscilaţii destul de puternice de la un an la altul, ceea ce semnalează o nevoie de stabilizare a elementelor care dau această vitalitate.
It is desirable to animate the cultural participation of the population, which has
Este de dorit o animare a participării culturale a populaţiei,
K ■ 8 ^ g 8
Graficul 3.
-i 1 111 13 ill II _i
Evoluţia Indicilor de Vitalitate Culturală pe categorii de indicatori pentru municipiul Alba Iulia (2010-2015)
a Cultural Participation- ^ Budget- Human a Creative
Participare- a Buget- Resurse umane a Industrii
“ infrastructure cultural consumption ^ local expenses for culture '**' Resources ™ Industries
consum cultural ” cheltuieli pentru cultură ™ specializate “ creative
The evolution of cultural vitality indices 101
Evoluţia indicilor de vitalitate culturală 29
the lowest values compared to the other categories of indicators.
aceasta fiind dimensiunea cu valorile cele mai scăzute comparativ cu celelalte categorii de indicatori.
Harnessing local cultural and creative resources and attracting regional or international cultural partnerships can provide a beneficial boost to the cultural landscape of the city and can render an increase in cultural consumption.
Valorificarea resurselor culturale si creative locale si atragerea de parteneriate culturale regionale sau internaţionale pot oferi un impuls benefic peisajului cultural al oraşului si pot angrena o creştere a consumului cultural.
The evolution of Cultural Vitality index for the city of Alba lulia (2010-2015)
Evoluţia Indicelui de Vitalitate Culturală pentru municipiul Alba lulia (2010-2015)
Just like in the previous edition, the main factor of an increased cultural vitality for this city is the large number of specialized human resources.
La fel ca în ediţia precedentă, factorul principal al unei vitalităţi culturale crescute pentru acest oraş este numărul mare de resurse umane specializate.
Although the city lacks at having an university centre with cultural profile, the Nagy Istvan art college the Popular School of Arts manage to encompass a large number of students and trainees in relation to the total number of the city's population.
Deşi nu deţine un centru universitar cu profil cultural, Liceul de Artă Nagy Istvan şi Şcoala Populară de Artă reuşesc să cuprindă un număr mare de elevi şi cursanţi raportat la numărul total al populaţiei oraşului.
The city lies in the 1st place each year between those cities in the study which include this category of indicators.
Oraşul se află pe primul loc în fiecare an dintre cei cuprinşi în studiu la nivelul acestei categorii de indicatori.
Another element of increased cultural vitality is represented by cultural infrastructure.
Un alt element de creştere a vitalităţii culturale este reprezentat de infrastructura culturală.
From this point of view, Miercurea Ciuc retains its stability, while maintaining the very high places (3rd in 2011 and 5th in 2015).
Din acest punct de vedere, Miercurea Ciuc îşi păstrează stabilitatea, menţinându-se pe locuri foarte ridicate (locul 3 în 2011 şi locul 5 în 2015).
The evolution of the cultural vitality index for Miercurea Ciuc was a fluctuating one.
Evoluţia Indicilor de Vitalitate Culturală pe categorii de indicatori pentru municipiul Miercurea Ciuc (2010-2015)
102 The cultural vitality of cities.
Evoluţia indicilor de vitalitate culturală
The city needs the development of the creative industries sector which presents potential through pretty good position in the ranking of this category (15th in 2015) and an expansion of cultural consumption, these representing weaker points at local level.
Oraşul are nevoie de dezvoltarea sectorului de industrii creative care prezintă potenţial prin poziţii destul de bune în clasamentul acestei categorii (locul 15 în 2015) şi de o creştere a consumului cultural, acestea reprezentând punctele mai slabe la nivel local.
Cultural infrastructure has not been enriched in the period included in the analysis, which can mean a not very diverse cultural offer.
Infrastructura culturalÄ nu s-a Ã®mbogÄÅ£it Ã®n perioada inclusÄ Ã®n analizÄ, ceea ce poate Ã®nseamna Åi o ofertÄ culturalÄ nu foarte diversÄ.
There is a large demand, as indicated by the growing number of spectators for the theatre performances in town.
Cerere există, aşa cum indică numărul de spectatori în creştere la spectacolele de teatru din oraş.
Also, the existence of a movie theater in the city could boost public consumption, especially at the level of the categories of young consumers.
De asemenea, existenţa unui cinematograf în oraş ar putea stimula consumul public, mai ales la nivelul categoriilor de consumatori tineri.
The evolution of Cultural Vitality index for Miercurea Ciuc (2010-2015)
Evoluţia Indicelui de Vitalitate Culturală pentru municipiul Miercurea Ciuc (2010-2015)
At the same time, the creative industries category is maintained at high values, reaching from the 9th position in the top dedicated to this category of indicators in 2010 to the 4th position in 2015.
Totodată, categoria industriilor creative se menţine la valori ridicate, ajungând de la poziţia 9 în clasamentul dedicat acestei categorii de indicatori în 2010 la poziţia 4 în 2015.
The creative industries sector is known to increase at all its levels: number of employees, turnover and profit.
Sectorul industriilor creative cunoaşte creşteri pe toate nivelurile: număr de salariaţi, cifră de afaceri şi profit.
Another strong element of cultural vitality at the city level is the cultural infrastructure, Târgu Mures occupying 2nd place in the rankings dedicated to infrastructure category in the 20102013 period, and 3rd in 2014 and 2015.
Un alt element de vitalitate culturală puternic la nivelul oraşului este infrastructura culturală, Târgu Mureş ocupând locul 2 în clasamentul dedicat pe categoria de infrastructură în perioada 2010-2013, şi locul 3 în 2014 şi 2015.
The city presents a high cultural consumption, swinging on the analyzed period between the 3rd and the 5th position in the top dedicated to this category of indicators.
Oraşul prezintă şi un consum cultural ridicat, oscilând pe perioada analizată între locurile 3 şi 5 în topul dedicat acestei categorii de indicatori.
The evolution of cultural vitality index during the period under review has switched from downward to growth trends.
Evoluţia indicelui de vitalitate culturală pe perioada analizată a trecut de la tendinţe de scădere la tendinţe de creştere.
The point of maximum increase was registered in 2014, mainly due to increased value at the level of the budget expenditure allocated to the cultural sector (3rd place in the ranking dedicated to the budget).
Punctul de maximă creştere s-a înregistrat în 2014, în principal datorită valorii crescute la nivelul cheltuielilor bugetare alocate sectorului cultural (locul 3 în clasamentul bugetului dedicat).
Târgu Mures is a city which shows a high potential to remain in the first positions of the cultural vitality top.
Târgu Mureş este un oraş care prezintă un potenţial ridicat de a-şi continua prezenţa în primele locuri ale topului de vitalitate culturală.
The city owns elements of vitality which can be found in the first position at the level of creative industries, cultural infrastructure, specialized human resources and cultural participation.
Oraşul deţine elemente de vitalitate care se regăsesc în primele poziţii la nivel de infrastructură culturală, industrii creative, resurse umane specializate şi participare culturală.
This context gives the city the opportunity and the advantages to develop successful cultural projects which could contribute to local development and to create an image of the city as a cultural pole.
Acest context oferă oraşului posibilitatea şi mediul favorabil pentru dezvoltarea unor proiecte culturale de succes care ar putea contribui la dezvoltarea locală şi la crearea unei imagini a oraşului ca pol cultural.
The evolution of cultural vitality indices 103
Evoluţia indicilor de vitalitate culturală 31
local expenses for culture Resources “ Industries
cheltuieli pentru cultură ™ specializate ™ creative
The evolution of Cultural Vitality index for the city of Târgu Mures (2010-2015)
Evoluţia Indicelui de Vitalitate Culturală pentru municipiul Târgu Mureş (2010-2015)
Former European Capital of Culture (title held in 2007), Sibiu remains in first 5 places of the cultural vitality top.
Fostă Capitală Culturală Europeană (titlu deţinut în 2007), Sibiu se menţine în primele 5 locuri ale topului de vitalitate culturală.
A city with a vibrant cultural life, Sibiu holds the first place in the rankings dedicated to cultural participation of the population in 2010, 2011, 2012 and 2013.
Oraş cu o viaţă culturală vibrantă, Sibiu deţine primul loc în clasamentul dedicat participării culturale a populaţiei la nivelul anilor 2010, 2011, 2012 şi 2013.
Among other highlights of the city is the large number of specialized human resources (the city has a secondary school of art, The Popular School of Arts and Crafts Ilie Mincu and the Faculty of Letters and Arts from Lucian Blaga University).
Printre celelalte puncte forte ale oraşului se găseşte şi numărul mare de resurse umane specializate (oraşul deţine un liceu de artă, Şcoala Populară de Arte şi Meserii Ilie Micu şi Facultatea de Litere şi Arte din cadrul Universităţii Lucian Blaga).