natgillin/translations-raw huggingface dataset:
While in the previous sections there were certain similarities between the regions, in this section the answers are very different from one region to another and, moreover, the categories of endangered heritage sites correspond only to a low extent to the categories of heritage sites deemed the most important by the respondents in their residence area.
Dacă în secţiunile anterioare existau anumite similarităţi între regiuni, la această secţiune răspunsurile sunt foarte diferite de la o regiune la alta şi mai mult, categoriile de obiective de patrimoniu în pericol corespund doar în mică măsură cu categoriile de obiective de patrimoniu considerate de respondenţi a fi cele mai importante în zona de rezidenţă.
Distribution of the heritage sites deemed endangered, on development regions
Distribuţia pe regiuni de dezvoltare a obiectivelor de patrimoniu considerate în pericol
Cultural institutions (theatres, philharmonics, cultural centres etc.)
Instituţiile culturale (teatre, filarmonici, case de cultură etc.)
Old buildings and old architecture
Aşezămintele şi monumentele de cult
None / no need for restoration (they were restored)
Infrastructura de agrement (parcuri, Åtranduri, bÄi termale etc.)
Old buildings / old architecture
Infrastructura de agrement (pacuri, Åtranduri, bÄi termale etc.)
In the top of tourist attractions identified by the respondents as the most important in their area there are: natural tourist attractions, cult monuments and establishments and museums.
În topul obiectivelor turistice identificate de respondent ca fiind cele mai importante din zona lor se plasează obiectivele turistice naturale, aşezămintele şi monumentele de cult şi muzeele.
The distribution on development regions
Distribuţia la nivel de regiuni de dezvoltare evidenţiază o diversitate foarte
highlights a high diversity, similar to the heritage sites deemed endangered.
mare, ca şi în cazul obiectivelor de patrimoniu considerate de respondenţi a fi în pericol.
We note that the heritage sites and the cultural institutions are on the first positions in this top, in most of the development regions.
De remarcat faptul că obiectivele de patrimoniu şi instituţiile culturale se regăsesc pe primele locuri în acest top, în majoritatea regiunilor de dezvoltare.
Distribution of the most important tourist attractions on development regions
Distribuţia pe regiuni de dezvoltare a celor mai importante obiective turistice
Tourist attractions and infrastructure (e.g. tourist resorts, boarding houses, cabins)
Aşezăminte şi monumente de cult
Natural tourist-attractions (e.g. lakes, forests, caves, canyons, mountain peaks etc.)
Obiective şi infrastructură cu scop turistic (ex. staţiuni turistice, pensiuni, cabane)
Art monuments and objects (e.g. statues, scuptures etc.)
Obiective turistice naturale (ex. lacuri, păduri, peşteri, chei, vârfuri montane etc.)
Cultural institutions and establishments (theatres, opera, cultural centres etc.)
Monumente şi obiecte de artă (ex. statui, sculpturi etc.)
Natural tourist-attractions (e.g. lakes, forests, caves, canyons, mountain peaks etc.)
Instituţii şi aşezăminte de cultură (teatre, operă, case de cultură etc.)
Natural tourist-attractions (e.g. lakes, forests, caves, canyons, mountain peaks etc.)
Obiective turistice naturale (ex. lacuri, păduri, peşteri, chei, vârfuri montane etc.)
Recreation infrastructure (parks, open-air swimming pools etc.)
Aşezăminte şi monumente de cult
Natural tourist- attractions (e.g. lakes, forests, caves, canyons, mountain peaks etc.)
Obiective turistice naturale (ex. lacuri, păduri, peşteri, chei, vârfuri montane etc.)
Recreation infrastructure (parks, open-air swimming pools etc.)
Staţiuni de agrement şi tratament (ex. băi termale, saline etc.)
Administrative buildings (e.g. town halls, schools, hospitals etc.)
Obiective turistice naturale (ex. lacuri, păduri, peşteri, chei, vârfuri montane etc.)
Recreation infrastructure (parks, open-air swimming pools etc.)
Clădiri administrative (ex. sedii de primării, şcoli, spitale etc.)
dents have visited heritage sites in the last visiting frequency is low.
denţi au vizitat obiective de patrimoniu în frecvenţa de vizitare este redusă.
Heritage sites visiting in the last year
Frecvenţa vizitării obiectivelor de patrimoniu în ultimul an
A possible explanation is the absence of the habit of visiting cultural objectives, as part of the tourist trips.
O explicaţie posibilă este lipsa obişnuinţei de vizitare a obiectivelor culturale, ca parte a călătoriilor în scop turistic.
The habit of visiting heritage sites is a component of the lifestyle, being determined by economic and education factors, as well as by what sociologists call habitus or by the environment where the visitors come from.
Obişnuinţa vizitării de obiective de patrimoniu este o componentă a stilului de viaţă, fiind determinată de factori economici, de educaţie şi de ceea ce sociologii numesc habitus, sau mediul din care provin vizitatorii.
Like any cultural consumption behaviour or cultural activity, heritage sites visiting pertains to the economic, social and cultural capital of the population and it is an indicator of the welfare or life quality of citizens or inhabitants of certain regions.
Ca orice comportament de consum cultural sau activitate culturală, vizitarea obiectivelor de patrimoniu ţine de capitalul economic, social şi cultural al populaţiei şi este un indicator al bunăstării sau calităţii vieţii cetăţenilor sau locuitorilor unei anumite regiuni.
The results presented may be useful for the national touristic policies or for the local development strategies, because, despite a large mass of non-visitors, there is category of visitors who, if stimulated to increase the number of their visits, may become behaviour replicators at community level.
Rezultatele prezentate pot fi utile în politicile turistice naţionale sau în strategiile de dezvoltare locală, pentru că, în ciuda unei mase destul de mari de non-vizitatori, există o categorie de vizitatori care dacă sunt stimulaţi să-şi mărească numărul vizitelor pot deveni replicatori de comportament la nivelul comunităţii.
This is why it is important for us to know the profile of the heritage sites' visitors, their sources of information in their choice of tourist destinations and the context within which the visit to the heritage sites takes place.
De aceea, este foarte importat să cunoaştem profilul vizitatorilor de obiective de patrimoniu, sursele lor de informare pentru alegerile destinaţilor turistice şi contextul în care are loc vizita la obiectivele de patrimoniu.
According to the analyses, the main information sources are friends, mass media and the Internet.
Potrivit analizelor, principalele surse de informare pentru vizitare sunt prietenii, mass-media şi internetul.
A possible explanation is the level of trust, the interactivity of the information process and the degree of detail which acquaintances generate when transmitting information on the subject in view.
O explicaţie posibilă este nivelul de încredere, interactivitatea informării şi gradul de detaliere pe care persoanele cunoscute le generează atunci când transmit informaţii despre subiectul în cauză.
The viral dissemination of the information may be also explained through the practice of social imitation, which we spoke about earlier.
Transmiterea informaţiei viral, poate fi explicată şi prin practica imitării sociale de care am vorbit anterior.
Higher percentages are recorded for women - compared to men visitors -, for the category of age above 65 and for the respondents living in an urban environment, compared to those living in rural areas.
Procente mai mari se înregistreză în cazul femeilor, spre deosebire de vizitatorii bărbaţi, în cazul categoriei de vârstă peste 65 de ani şi mai mult în cazul respondenţilor din mediul urban decât în cazul celor din rural.
It is possible that this type
Este posibil ca acest tip de
of tourism - that combines leisure activities related to natural resources, spending time outdoors and visiting cultural sites - defines most of the population's behaviour.
turism în care se combină activităţi de loisir legate de resurse naturale şi petrecerea timpului în aer liber şi vizitarea obiectivelor culturale să fie definitoriu pentru majoritatea populaţiei.
In other words, hospitality
Cu alte cuvinte,
Context of visiting the heritage sites as part of the trip - version 2
Contextul de vizitarea a obiectivelor de patrimoniu ca parte a călătoriei - varianta 2
As aforementioned, participatory budgeting is a type of decisional process at the level of the public resources management, within which members of the local community decide on the manner of spending the local budget money.
Aşa cum am precizat anterior, bugetarea participativă este un tip de proces decizional la nivelul managementului resurselor publice, în cadrul căruia membrii comunităţii locale decid asupra modului în care urmează să fie cheltuiţi banii din bugetul local.
This type of decisional process has been used many times as a simple instrument for the community planning and development, but in reality it is a more complex phenomenon: the citizens get involved voluntarily, as part of their citizen's duty to contribute to the welfare of the community9.
Acest tip de proces decizional a fost folosit de multe ori ca un simplu instrument de planificare şi dezvoltare comunitară dar în realitate este un fenomen mai complex în care cetăţenii se implică voluntar, ca parte a datoriei cetăţeneşti de a contribui la bunăstarea comunităţii.
Participatory budgeting has often been connected to the exploitation of the towns' tourist potential, in the attempt to balance the needs for economic development with the preservation of the past and of the environment quality.
9 De multe ori bugetarea participativă a fost legată de exploatarea potenţialului turistic al localităţilor, în încercarea de a echilibra nevoile de dezvoltare economică cu prezervarea trecutului şi a calităţii mediului.
This process is subsumed to the trend of balancing the power and control of various groups of interests, in the sphere of the public decisions on the exploitation of the local resources.
Acest proces se înscrie şi în tendinţa de echilibrare a puterii şi controlului diferitelor grupuri de interese, în sfera deciziilor publice de valorificare a resurselor locale.
9 Hung, Sirakaya-Turk &amp; Ingram, ‘Testing the Efficacy of an Integrative Model for Community Participation', Journal of Travel Research, 50: 276, 2011
10 Gianpaolo Baiocchi &amp; Ernesto Ganuza, 'Participatory Budgeting as if Emancipation Mattered', Politics &amp; Society 42: 29, 2014
10 Gianpaolo Baiocchi &amp; Ernesto Ganuza, participatory Budgeting as if Emancipation Mattered', Politics &amp; Society 42: 29, 2014
şi pârghii de intervenţie locuitorilor obişnuiţi care contribuie la bugetul local prin taxe şi impozite.
When asked to imagine that the town authorities received more money in the budget, the respondents expressed their opinion on the manner of spending the public money and many of them considered that the best interventions should be the repair or modernisation of the medical infrastructure.
Puşi în situaţia de a-şi imagina că autorităţile din localitatea lor ar primi mai mulţi bani la buget, respondenţii şi-au exprimat opinia cu privire la modul de cheltuire a banilor publici, cei mai mulţi dintre ei considerând că cele mai bune intervenţii ar trebui să fie repararea sau modernizarea infrastructurii medicale.
However, it is remarkable that in a country with a relatively high unemployment rate (5.18% in November 2014, according to ANOFM)11, the percentage of respondents who considered that money should be allocated for the protection, preservation or restoration of the historical buildings, monuments, archaeological sites, fortresses was equal to the percentage of respondents who considered that the money should be spent on professional training programmes for the unemployed.
Cu toate acestea, este de remarcat faptul că într-o ţară cu o rată a şomajului relativ mare (5,18% în luna noiembrie 2014, potrivit ANOFM)11, procentul respondenţilor care au considerat că ar trebui alocaţi bani pentru protejarea, prezervarea sau reabilitarea clădirilor istorice, monumentelor, siturilor arheologice, cetăţilor a fost egal cu procentul celor care ar dori să fie cheltuiţi banii pentru programe de formare profesională pentru cei fără un loc de muncă.
Population's preferences for the destination of the local budget
Preferinţele populaţiei pentru destinaţia bugetului local
The profile of the respondents who chose or still attending a vocational school or a high
Profilul respondenţilor care au optat pentru alocarea banilor pentru obiective de patrimoniu se încadrează mai degrabă în categoria
the allocation of money for heritage sites falls school, mainly men and primarily from the
tinerilor, absolvenţi sau în cursul studiilor de şcoală profesională sau liceu, mai degrabă bărbaţi şi preponderent din mediul urban.
Graph 12.
Graficul 12.
Population's preferences for the destination of the local budget, depending on the development region
Preferinţele populaţiei pentru destinaţia bugetului local în funcţie de regiunea de dezvoltare
Protection, preservation or restoration of the deteriorated heritage
lor şi despre riscurile de pierdere a acestuia.
Graph 13.
Graficul 13.
Population's preferences for the destination of the budget allocated to the heritage
Preferinţele populaţiei pentru destinaţia bugetului alocat patrimoniului
The distribution of the answers on development regions highlights the high ranking of budget allocations for activities concerned with the protection, preservation or restoration of the endangered heritage in the North-East, West and Centre Regions.
Distribuţia răspunsurilor pe regiuni de dezvoltare evidenţiază plasarea pe primele locuri a finanţării activităţilor de protejare, prezervare sau reabilitarea patrimoniului aflat în pericol în Regiunile Nord-Est, Vest şi Centru.
It is noteworthy that the respondents from the South-East, NorthEast and Centre Regions also want money to be allocated primarily to the development of tourist/theme routes, while the respondents from the West region want investments in promotion materials for the tourists (websites, brochures, maps etc.).
De remarcat faptul că respondenţii din Regiunile Sud-Est, Nord-Est şi Centru doresc, de asemenea, alocarea de bani cu prioritate pentru realizarea de trasee turistice sau tematice, iar cei din regiunea Vest doresc realizarea de investiţii în materiale de promovare pentru turişti (website-uri, broşuri, hărţi etc).
Depending on the development region, the answers were approximately the same, with some exceptions in the South-Muntenia, Sud-West Oltenia and Bucharest-Ilfov regions, where the respondents mainly considered that the inhabitants should be in charge with financing and taking care of the heritage sites.
În funcţie de regiunea de dezvoltare, răspunsurile au fost aproximativ aceleaşi, cu câteva excepţii în Regiunile Sud-Muntenia, Sud-Vest Oltenia şi Bucureşti-Ilfov, unde respondenţii au considerat în mare măsură că locuitorii ar trebui să fie responsabili cu îngrijirea şi finanţarea obiectivelor de patrimoniu.
The distribution of the answers on the residence environment highlights higher percentages for the responsibility of the local authorities and inhabitants in the rural environment, while in the urban environment higher percentages were recorded for the responsibility of the county authorities and of the Ministry of Culture.
Distribuţia răspunsurilor în funcţie de mediul de rezidenţă evidenţiază procente mai mari pentru responsabilizarea autorităţilor locale şi locuitorilor în mediul rural, spre deosebire de procentele mai mari pentru responsabilizarea Ministerului Culturii şi autorităţilor judeţene în mediul urban.
Graph 15.
Graficul 15.
Graph 16.
Graficul 16.
Organisations / persons responsible for the protection of the cultural heritage
Organizaţii/persoane responsabile pentru protejarea patrimoniului cultural
depending on the level of education
în funcţie de nivelul de educaţie
Social responsibility and civic involvement
Responsabilitate socială şi implicarea civică
The social responsibility and civic involvement of the analysed population as regards the protection and restoration of the heritage sites is quite low, which may be explained through the low level of information on the built cultural heritage, as we highlighted in the previous sections.
Responsabilitatea socială şi implicarea civică a populaţiei analizate privind protejarea şi reabilitarea obiectivelor de patrimoniu este destul de redusă, putând fi explicată prin nivelul scăzut de informare privind patrimoniul cultural construit, aşa cum am evidenţiat în secţiunile anterioare.
Only 30% of the respondents would contribute with cash donations to the restoration of a heritage within their town or its surrounding area, and out of the generous ones the majority would donate up to 50 lei (around 10 Euros).
Doar 30% dintre respondenţi ar fi dispuşi să contribuie prin donaţii în bani la reabilitarea unui obiectiv de patrimoniu de pe raza localităţii de rezidenţă, iar dintre cei generoşi cu patrimoniul majoritatea ar dona până în 50 de lei.
However, it is noteworthy that there are quite many respondents who would donate a significant amount of up to 100 lei (around 20 Euros).
De remarcat, totuşi, procentul destul de mare al respondenţilor care ar dona o suma semnificativă de până în 100 de lei.
The profile of the donor is a young person, high school graduated or still in school.
Profilul donatorului este o persoană tânără, cu studii medii sau în cursul studiilor.
Graph 17.
Graficul 17.
Availability to donate money for the protection of the cultural heritage
Disponibilitatea de a dona bani pentru protejarea patrimoniului cultural
Graph 18.
Graficul 18.
Amount of money that might be donated for the protection of the cultural heritage
Suma de bani care ar putea fi donată pentru protejarea patrimoniului cultural
While a low number of respondents stated that they would donate money for the cultural heritage, an even lower percentage would involve in volunteer activities for the protection and restoration of the heritage sites.
Dacă un număr redus de respondent au declarat că ar fi dispuşi să doneze banii pentru patrimoniul cultural, un procent şi mai mic ar fi dispuşi să se implice în activităţi de voluntariat pentru protejarea şi reabilitarea obiectivelor
The profile
de patrimoniu.
of the volunteer is similar to that of the donor: a young person, high school-graduated or still in school, mainly from the urban environment and most probably a woman.
Profilul voluntarului este similar cu cel al donatorului, respectiv o persoană tânără, cu studii medii sau în cursul studiilor, preponderent din mediul urban şi mai degrabă femeie.
Graph 19.
Graficul 19.
Availability to volunteer for the protection of the cultural heritage
Disponibilitatea de a face voluntariat pentru protejarea patrimoniului cultural
The map of the civic involvement highlights the higher availability of the inhabitants from the South-East and North-East Regions to contribute to the protection and restoration of the heritage with money and labour; these regions are two of the poorest development regions,
Harta implicării civice evidenţiază disponibilitatea mai mare a locuitorilor din Regiunile Sud-Est şi Nord Est de a contribui cu bani şi muncă la protejarea şi reabilitarea patrimoniului, două dintre cele mai sărace regiuni
according to the INSSE statistics on the total incomes of the households in 201112.
de dezvoltare, potrivit statisticilor INSSE privind veniturile totale ale gospodăriilor în anul 2011.12
12 National Institute of Statistics, ,Regional economic and social landmarks: Territorial Statistics' (2013)
12 Institutul Naţional de Statistică, 'Repere economice şi sociale regionale: Statistică teritorială' (2013)
Graph 20.
Graficul 20.
Distribution of civic involvement on development regions
Distribuţia implicării civice pe regiuni de dezvoltare
13 In an increasingly globalised society, in a Europe that is getting older and older, the youth are the hope of safeguarding the local values and identities.
13 Într-o societate din ce în mai globalizată şi într-o Europă din ce în ce mai îmbătrânită, tinerii reprezintă speranţa de păstrare a valorilor şi identităţii locale.
They become bearers of
Ei devin
13 NIRCT, Sectoral stragegy in the field of culture and national heritage for the period 2014-2020, Bucharest, 2013.
13 INCFC, Strategia sectorială în domeniul culturii şi patrimoniului naţional pentru perioada 2014-2020, Bucureşti, 2013.
message and significance for the future generations, and the survival of the local memory expressed in the built heritage sites - depends on them.
purtătorii de mesaj şi semnificaţie către generaţiile viitoare şi de ei depinde supravieţuirea în timp a memoriei locale, exprimate de obiectivele de patrimoniu construit.
Being the main users of new technologies, youngsters are a distinct social group in terms of cultural practices; they are more active than other categories of population due to a higher access to information, to a relative economic and social independence and to their greater flexibility and adaptability.
Principali utilizatori ai noilor tehnologii, tinerii se constituie ca un grup social diferit în termeni de practici culturale, fiind mult mai activi decât alte categorii de populaţie datorită unui acces mai mare la informaţie, unei relative independeţe economice şi sociale şi unor flexibilităţi şi adaptabilităţi mai mari.
As we have previously seen, young people are distinct from the rest of the age categories as regards the definitions they use, the importance given to the heritage, the frequency of visiting heritage sites.
Aşa cum am văzut anterior, tinerii fac notă discordantă faţă de restul categoriilor de vârstă în ceea ce priveşte definiţiile pe care le folosesc, a importanţei acordate protecţiei patrimoniului, a frecvenţei de vizitare a obiectivelor de patrimoniu.
Furthermore, youngsters are more active in the process of participatory budgeting and civic involvement in activities of preservation or restoration of heritage sites.
De asemenea, tinerii se manifestă mai activ în procesul de bugetare participativă şi manifestă un grad mai mare de responsabilitate socială şi implicarea civică în activităţile de conservare sau reabilitare ale obiectivelor de patrimoniu.
From the viewpoint of the legal definition, youngsters are people aged 18-35.
Din punctul de vedere al definiţiei exprimate de lege, tinerii sunt persoane cu vârsta cuprinsă între 18 şi 35 de ani.
From anthropological and social viewpoint, youngsters are a socially and culturally-constructed category, and the age varies from one culture to another, from one historical period to another.
Din punct de vedere sociologic şi antropologic, tinerii sunt o categorie construită social şi cultural, iar vârsta diferă de la o cultură la alta, de la o perioadă istorică la alta.
In the contemporary society, sociologists divide the general category of youth into several sub-categories, on criteria pertaining to distinct practices and lifestyles: teenagers - aged
În societatea contemporană, sociologii împart categoria generală de tineri în mai multe sub-categorii, după criterii care ţin de practici şi stiluri de viaţă distincte:
The third category, specific to the “post-adolescence” period, faces problems related to the delay of the transition to maturity.
Cea de a treia categorie, specifică perioadei de „post-adolescenţă”, se confruntă cu probleme ce ţin de întârzierea tranziţiei spre maturitate.
Considering these characteristics, we used in our analysis two categories of youth, one comprising the respondents aged 18-24, the other including the respondents aged 25-34.
Ţinând cont de aceste caracteristici, am folosit în analiza noastră două sub-categorii de tineri, una în care am inclus respondenţii cu vârsta între 18-24 de ani şi alta reprezentativă pentru respondenţii cu vârsta între 25-34 de ani.