natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The most relevant international studies on the subject in question are the WIPO (World Intellectual Property Organization) studies, which are conducted across multiple countries.
Sursa: studii privind contribuţia industriilor de copyright din România la economia naţională, 2008 si 2010
The most important results of this study are presented below.
Acest fapt a fost valabil pentru întreaga perioadă de analiză.
In terms of total share of the contribution of CI to national GDP, Romania exceeds 5%, while the total share of contribution of CI to employment accounts for over 4%.
Mai mult, trendul productivităţii muncii a fost unul ascendent, de la 6.299 de euro în 2006 la 7.877 de euro în anul 2009.
Seen in comparison with other countries considered in the WIPO survey, Romania ranks among the countries where the average share of contribution of the CI to county's GDP stands above the 5.4% average.
Pe lângă aceste rezultate notabile, studiul din 2010 a reliefat şi faptul că industriile creative au avut o contribuţie economică superioară la economia naţională comparativ cu o serie de sectoare de activitate economică, cum ar de exemplu turismul, sectorul imobiliar sau serviciile de alimentaţie publică (ex. restaurante).
Labour productivity: GAV/number of employees (EUR)
Aceasta arată un ritm intensiv al activităţii economice.
Source: "Economic Contribution of Copyright Industries to the National Economy in the Period 2006-2009", 2010
În acelaşi timp, arată că există un sector cu performanţe măsurabile, care aduce o contribuţie semnificativă la economia naţională.
Relevant Previous Studies on the Research Subject Concerned 89
Studii relevante precedente în domeniul cercetării 13
Contribution of CI to GDP by countries (%)
Contribuţia IC la PIB-ul naţional (%) 4 Procent din PIB
Contribution of the CI to employment by countries (%)
Contribuţia IC la ocuparea forţei de muncă (%) 4 Procent din forţa de muncă
90 Relevant Previous Studies on the Research Subject Concerned
14 Studii relevante precedente în domeniul cercetării
The same WIPO study also contains a labour productivity assessment.
În acelaşi studiu, are loc si o analiză a productivităţii muncii.
Thus, although the contribution to employment at the national level is lower in Romania than in other countries, the chart below shows that labour productivity in Romania is above that reported for most of the countries surveyed.
Astfel, deşi contribuţia la ocuparea forţei de muncă la nivel naţional este mai mică decât în cazul altor ţări, următorul grafic arată o productivitate a muncii superioară majorităţii ţărilor analizate.
As such, Romania ranks among the countries with a high labour productivity.
Astfel, România se plasează în grupa ţărilor cu productivitate a muncii ridicată.
In terms of labour productivity, Romania occupies the sixth place, well above the international average shown in the chart above, surpassing even countries like the US or Canada.
Din punctul de vedere al productivităţii muncii, România se află pe locul şase, cu mult peste media internaţională prezentată în graficul de mai sus, având o valoare superioară unor state precum SUA sau Canada.
The fist in rank is South Korea, where creative industries are developing very intensively.
Pe primul loc se află Coreea de Sud, care cunoaşte un trend intensiv de dezvoltare a industriilor creative.
Labour productivity (%)
Productivitatea muncii (%)
This methodology aims to provide a uniform approach to assessing economic performance across various countries.
Această metodologie are ca scop uniformizarea modului de analiză a performanţelor economice la nivel de ţări.
WIPO methodology distinguishes between the following four major groups of copyright industries (CI):
Conform acestor metodologii, există patru mari categorii de industrii de copyright (IC):
CORE copyright industries were selected in accordance with the nine WIPO groups, comprising: press and literature; music, theatrical productions, operas; motion picture and video; radio and television; photography; software and databases; visual and graphic arts; advertising agencies and services; copyright collecting societies.
Industriile CORE au fost selecţionate în concordanţă cu cele nouă grupe ale WIPO care cuprind: presă si literatură; muzică, producţii teatrale, operă; filme si video; radio si televiziune; fotografie; software si bază de date; arte vizuale si grafice; servicii de reclamă; societăţi de gestiune colectivă a copyrightului.
Core copyright industries include those activities whose final products depend to the highest degree on and are entirely based on copyright material.
În cadrul industriilor CORE se includ acele activităţi ale căror produse finale depind în cel mai mare grad de protecţia copyrightului si se bazează integral pe acesta.
Table 4.
Activităţi de editare a cărţilor
Publishing of directories and mailing lists
Activităţi de editare a jocurilor de calculator
Publishing of journals and periodicals
Activităţi de editare a altor produse software
Motion picture, video and television programme production activities
Activităţi de producţie cinematografică, video şi de programe de televiziune
Motion picture, video and television programme postproduction activities
Activităţi post-producţie cinematografică, video şi de programe de televiziune
Sound recording and music publishing activities
Activităţi de consultanţă în tehnologia informaţiei
Television programming and broadcasting activities
Prelucrarea datelor, administrarea paginilor web şi a activităţilor conexe
Support activities to performing arts
Activităţi de traducere scrisă şi orală (interpreţi)
Other amusement and recreation activities
Activităţi de gestionare a sălilor de spectacole
Activities of professional membership organizations
Activităţi ale bibliotecilor şi arhivelor
Their function is wholly or primarily to facilitate the creation, production or use of the works and other protected subject matter" (WIPO Guide, 2003).
Aceste industrii se referă la „producţiile, prelucrările si vânzările de echipamente a căror funcţie constă, integral sau în primul rând, în facilitarea creării, producerii sau utilizării lucrărilor sau materialelor protejate prin copyright".
According to WIPO classification, a first group of interdependent copyright industries comprises manufacturing, wholesale and retail sales of TV sets, VCRs, CD players, DVD players, cassette players, electronic game equipment and other similar equipment; computers and related equipment; musical instruments.
Potrivit clasificării WIPO, o primă grupă a IC interdependente cuprinde industria prelucrătoare, vânzările cu amănuntul si de gros a următoarelor bunuri: televizoare; radioreceptoare; CD-uri; DVD-uri; casetofoane; echipamente pentru jocuri electronice si alte echipamente similare; calculatoare si echipamente pentru acestea; instrumente muzicale.
Interdependent industries facilitate the use of creative materials and products, in their key parts.
Industriile interdependente facilitează utilizarea materialelor si produselor creative, în cele mai importante părţi ale acestora.
A second group of interdependent copyright industries, which is less dependent on creative materials, called partially interdependent copyright industries, covers the manufacture, wholesale and retail sale (sales, rental and leasing) of photographic and cinematographic instruments; photocopiers, blank recording materials and paper.
O a doua grupă mai puţin legată de materiale creative, denumită industrii parţial interdependente, include prelucrarea, vânzările de gros si cu amănuntul (vânzare si închiriere) si vizează: instrumentele fotografice si cinematografice; fotocopiatoare; materiale de tipărire a formularelor; hârtia.
The structure of Interdependent Copyright Industries in Romania
Structura IC - interdependente din România
Manufacture of paper and paperboard
Fabricarea altor produse chimice n.c.a.
Manufacture of other chemical products n.e.c
Fabricarea calculatoarelor şi a echipamentelor periferice
Manufacture of computers and peripheral equipment
Fabricarea produselor electronice de larg consum
Manufacture of optical instruments and photographic equipment
Fabricarea de instrumente optice şi echipamente fotografice
Manufacture of magnetic and optical media
Fabricarea suporţilor magnetici şi optici destinaţi înregistrărilor
Manufacture of office machinery and equipment (except computers and peripheral equipment)
Fabricarea maşinilor şi echipamentelor de birou (exclusiv fabricarea calculatoarelor şi a echipamentelor periferice)
Manufacture of office and shop furniture
Fabricarea altor produse manufacturiere n.c.a.
Manufacture of games and toys
Repararea echipamentelor electronice şi optice
Repair of electronic and optical equipment
Activităţi de telecomunicaţii prin reţele cu cablu
Other information technology and computer service activities
Activităţi de telecomunicaţii prin reţele fără cablu (exclusiv prin satelit)
The catalogue of partial copyright industries covers twenty-five branches, as shown in Table 25 below.
Nomenclatorul industriilor parţiale include un număr de 25 de ramuri prezentate în tabelul de mai jos.
They range from the manufacture of textiles and apparel to the manufacture of glass and china.
Ele variază de la fabricarea de articole textile şi confecţii până la fabricarea de articole de sticlă şi ceramică.
This group also includes architecture, engineering, museums and activities of museums, conservation of monuments and buildings.
Totodată, această grupă include şi activităţi de arhitectură şi inginerie, precum şi activităţi ale muzeelor, conservarea monumentelor şi clădirilor.
Partial Copyright Industries are categorized as "partial" because, though the goods and services they produce may, to some extent, be copyright subject matter, they cannot qualify as Core Copyright Industries as such.
Aceste industrii au un caracter „parţial" în sensul că produsele şi serviciile obţinute pot fi subiect de copyright într-o anumită măsură, neputându-se califica însă pentru industriile IC - CORE.
The extent to which they are creative industries is quantified by means of the copyright factor, which is calculated distinctly by CI groups:
Măsura în care ele sunt industrii creative se stabileşte prin intermediul factorului de copyright, care se calculează separat pentru industriile IC interdependente, parţiale şi nededicate.
The structure of Partial Copyright Industries in Romania
Structura IC - parţiale din România
Manufacture of knitted and crocheted fabrics
1391 Fabricarea de metraje prin tricotare sau croşetare
Manufacture of made-up textile articles, except apparel
Fabricarea de articole confecţionate din textile (cu excepţia îmbrăcămintei şi lenjeriei de corp)
Manufacture of carpets and rugs
1393 Fabricarea de covoare şi mochete
Manufacture of other technical and industrial textiles
Fabricarea de articole tehnice şi industriale din textile
Manufacture of other textiles n.e.c.
1399 Fabricarea altor articole textile n.c.a.
Manufacture of other wearing apparel and accessories
Fabricarea articolelor de îmbrăcăminte din piele
Manufacture of knitted and crocheted hosiery
1413 Fabricarea altor articole de îmbrăcăminte (exclusiv lenjeria de corp)
Shaping and processing of flat glass
Fabricarea de articole de lenjerie de corp
Manufacture of ceramic tiles and flags
Fabricarea altor articole de îmbrăcăminte şi accesorii n.c.a.
Manufacture of ceramic household and ornamental articles
Fabricarea prin tricotare sau croşetare a ciorapilor şi articolelor de galanterie
Manufacture of jewellery and related articles
Prelucrarea şi fasonarea sticlei plate
Engineering activities and related technical consultancy
Fabricarea plăcilor şi dalelor din ceramic
Other professional, scientific and technical activities n.e.c.
Fabricarea articolelor ceramice pentru uz gospodăresc şi ornamental
Leasing of intellectual property and similar products, except copyrighted works
Fabricarea bijuteriilor şi articolelor similare din metale şi pietre preţioase
Organisation of conventions and trade shows
Activităţi de inginerie şi consultanţă tehnică legate de acestea
Activities of collection agencies and credit bureaus
Alte activităţi profesionale, ştiinţifice şi tehnice n.c.a.
Other business support service activities n.e.c..
Leasing cu bunuri intangibile (exclusiv financiare)
Operation of historical sites and buildings and similar visitor attractions
Activităţi de organizare a expoziţiilor, târgurilor şi congreselor
Activities of other membership organisations n.e.c.
Activităţi ale agenţiilor de colectare şi a birourilor (oficiilor) de raportare a creditului
They cover general transportation, wholesale and retail, telephone communications and internet.
Activităţi ale altor organizaţii n.c.a.
These industries are generally referring to business services and spillover effects, which is why only a portion of their activities are linked to core copyright industries.
Aceste industrii ţin mai mult de sfera afacerilor si a efectelor de propagare si, din acest motiv, numai o parte din activităţile lor se leagă de industriile CORE, bazate pe copyright.
Wholesale trade, except of motor vehicles and motorcycles
Comerţ cu amănuntul, cu excepţia autovehiculelor şi motocicletelor
Retail trade, except of motor vehicles and motorcycles
Transporturi terestre şi transporturi prin conducte
Land transport and transport via pipelines
Depozitare şi activităţi auxiliare pentru transporturi
Warehousing and support activities for transportation
Activităţi de poştă şi de curier
Renting and leasing of office machinery and equipment (including computers)
Activităţi de închiriere şi leasing cu maşini şi echipamente de birou (inclusiv calculatoare)
Repair of computers and peripheral equipment
Repararea calculatoarelor şi a echipamentelor periferice
The methodology used in this paper follows the guidelines established by WIPO Guide on Surveying the Economic Contribution of the Copyright Industries (2003).
Metodologia folosită în această lucrare urmează liniile trasate în cadrul Ghidului WIPO Guide on Surveying the Economic Contribution of the Copyright-Based Industries (2003).
A major concern of this type of research methodology is to establish the portion of copyright-related components of an industry, production or service.
O problemă majoră a metodologiilor acestui tip de cercetare o reprezintă modul de atribuire a ponderii componentei de copyright unei activităţi, producţii sau serviciu în total.
As we said before, the contribution of the Core CI accounts for 100%.
Asa cum am menţionat anterior, numai industriile ICCORE au o pondere de 100% din total.
Each of the other three categories has a certain weight that needs to be calculated as well.
Celelalte trei categorii deţin anumite ponderi care trebuie calculate.
The weighting consists, in fact, of establishing the socalled copyright factor for adjusting the gross values obtained.
Stabilirea ponderii reprezintă în fapt stabilirea unui factor, asa-numitul factor de copyright, care să ajusteze valorile brute obţinute.
The procedure for inputting the copyright factor combines several approaches or techniques and involves the following steps:
Procedura de stabilire a factorului de copyright combină o serie de abordări sau tehnici si presupune parcurgerea următorilor pasi:
• Review of the components that make up each sector and the scale of activity associated with each component;
• Analiza componentelor care alcătuiesc fiecare sector si scara de activitate, asociată cu fiecare componentă;
• Consult with representatives of the industries concerned (interviews and questionnaires).
• Consultare cu reprezentanţii industriilor în cauză (interviuri si chestionare).
4.6 External factors of influence
4.6 Factori externi de influentă
The external factors of influence taken into calculation are:
Factorii externi de influenţă luaţi în calcul sunt:
&gt; International Property Rights Index (IPRI)
&gt; Indexul Internaţional al Drepturilor de Proprietate Intelecutuală (IPRI)
4.6.1 Internationa!
&gt; Indexul Global al Inovării
Property Rights Index
&gt; Indicele de Cercetare şi Dezvoltare
This index provides a ranking of countries around the world and focuses on three areas: legal and political environment, physical property rights and intellectual property rights.
Acest index face un clasament al ţărilor din întreaga lume, pe baza a trei factori: starea mediului juridic şi politic, drepturile de proprietate fizică şi drepturile de proprietate intelectuală.
For Romania, the IPRI remained unchanged in 2014, with a score of 5.3.
În ceea ce priveşte România, indexul IPRI a rămas neschimbat în 2014, cu un scor de 5,3.
IPRI score in Romania
Scorul IPRI în România
The Index of Economic Freedom is an annual index and ranking created by The Heritage Foundation and The Wall Street Journal in 1995 to measure the degree of economic freedom in the world's nations.
Indicele Libertăţii Economice este un indice anual creat de The Heritage Foundation şi The Wall Street Journal în 1995 pentru a măsura gradul de libertate economică în ţările lumii.
The creators of this index took an approach similar to Adam Smith's in “The Wealth of Nations", that “basic institutions that protect the liberty of individuals to pursue their own economic interests result in greater prosperity for the larger society"2.
Creatorii indicelui au avut o abordare similară a lui Adam Smith în Avuţia Naţiunilor, conform căruia „instituţiile de bază care protejează libertatea indivizilor de a urmări propriile interese economice conduc la o mai mare prosperitate pentru o societate mai mare"2.
The Index's 2008 definition of economic freedom is “the highest form of economic freedom provides an absolute right of property ownership, fully realized freedoms of movement for labour, capital, and goods, and an absolute absence of coercion or constraint of economic liberty beyond the extent necessary for citizens to protect and maintain liberty itself"3.
În anul 2008, definiţia acestui index a fost următoarea: „Cea mai înaltă formă de libertate economică prevede un drept absolut de proprietate, îndeplinirea totală a libertăţilor de circulaţie pentru muncă, capital şi bunuri, precum şi o absenţă absolută a constrângerii de libertate economică dincolo de măsurile necesare pentru ca cetăţenii să-şi protejeze şi să menţină libertatea în sine"3.
Chart 5.
&gt; Libertatea faţă de corupţie;
Evolution of the Index of
&gt; Libertatea forţei de muncă.
In 2015, the index of economic freedom for Romania is 66.6, with the country occupying the 57th position in the world.
În anul 2015, indicele libertăţii economice pentru România este de 66,6, în timp ce locul ocupat de ţara noastră la nivel mondial este 57.
This score is 1.1 points above the 2014 score, reflecting improvements made by Romania in terms of freedom from corruption, labour freedom and government spending, which counterbalance the decline in business freedom.
Scorul este cu 1,1 puncte mai bun decât anul trecut, reflectând îmbunătăţiri în libertatea faţă de corupţie, libertatea muncii, precum si gestionarea cheltuielilor guvernamentale care contrabalansează declinul în libertatea de afaceri.
Romania ranks 27th out of 43 countries in Europe and its overall score is higher than the world average.
România este pe locul 27 din 43 de ţări din regiunea Europei, iar scorul său general este mai mare decât media mondială.
Indpx value Position in thp rankinn
Evoluţia Indicatorului Libertăţii Economice în România
Advances in six of the ten economic freedoms include impressive progresses made in abating corruption and weakening of labour laws.
Progresele în şase dintre cele zece libertăţi economice includ progrese deosebit de impresionante în reducerea corupţiei şi slăbirea legislaţiei muncii.
In 2015 Romania achieves the highest score in terms of the index of economic freedom.
În Indicele 2015, România şi-a atins punctajul cel mai mare înregistrat vreodată.
This index was developed and is calculated by the World Economic Forum.
4.6.3 Indexul Global al Competitivităţii
It assesses the competitiveness of 144 national economies, providing insight into their productivity and prosperity factors.
Acest index a fost iniţiat şi este calculat de către Forumul Economic Mondial (World Economic Forum).
According to the report, national economies go through three stages of development and two periods of transition from one stage to another:
Conform acestui raport, economiile naţionale se află în trei stadii de evoluţie şi două perioade de tranziţie de la un stadiu la altul:
&gt; Stage 1: factor driven economies;
&gt; Stadiul 1: Economii bazate pe factori de tranziţie;
&gt; Transition from Stage 1 to Stage 2;
&gt; Tranziţie de la Stadiul 1 la Stadiul 2;
&gt; Stage 2: efficiency driven economies;
&gt; Stadiul 2: Economii bazate pe eficienţă;
&gt; Transition from Stage 2 to Stage 3;
&gt; Tranziţie de la Stadiul 2 la Stadiul 3;
&gt; Stage 3: innovation driven economies.
&gt; Stadiul 3: Economii bazate pe inovare.
According to the Report, Romania is in the Stage 2 of
Conform raportului, România se află în Stadiul 2: economii bazate pe eficienţă.
In fact, this index is a highly complex one, covering 143 economies around the world and using 81 indicators to evaluate their innovation capacities and measurable outputs.
În fapt, acest index este unul deosebit de complex, folosind 81 de indicatori pentru a evalua capacităţile de inovare şi rezultate măsurabile a 143 de economii naţionale.
The Global Innovation Index is based on the following seven major pillars:
Indexul Global al Inovării se bazează pe şapte piloni principali:
Human capital and research;
Capital uman şi cercetare;
Knowledge and technology outputs;
Gradul de sofisticare a pieţelor;
Switzerland ranks first, followed by Great Britain and Sweden.
În acest clasament, Elveţia ocupă primul loc, urmată de Marea Britanie şi Suedia.
The creative industries of a country depend to a significant extent on its research and development capacity.
4.6.5 Indicele de Cercetare şi Dezvoltare
R &amp; D covers both the expenditure in this field and the number of researchers and research facilities.
Industriile creative ale unei ţări depind într-o pondere însemnată de capacitatea de cercetare şi dezvoltare.
The results of the R &amp; D activity can be taken forward in the production of copyright goods and services.
Aici sunt incluse atât cheltuielile efectuate în acest domeniu, cât şi numărul de cercetători şi facilităţi de cercetare.
The chapter dedicated to research and development by the 2012 WIPO study comprises data provided by the World Bank.
Rezultatele acestei activităţi pot fi preluate mai departe în cadrul producţiei de bunuri şi servicii de copyright.
According to the World Bank, Romania spends about 1% of the GDP on research and development, which accounts for
Conform datelor Băncii Mondiale, România cheltuieşte cca 1% din PIB pentru cercetare şi dezvoltare, un nivel extrem de redus.
Results of the Application of the Key Economic
Rezultate privind principalii indicatori economici
This chapter will look at the key economic indicators, to measure the contribution of the cultural and creative sectors to the national economy.
În cadrul acestui capitol, vor fi analizaţi principalii indicatori economici care arată contribuţia sectoarelor culturale şi creative la economia naţională.
We will review both the global synthetic indicators (such as turnover, number of employees or gross profit) and a number of analytical indicators showing effectiveness of these sectors (labour productivity or profitability).
Vor fi analizaţi atât indicatori globali, sintetici (cum ar fi de exempu cifra de afaceri, numărul de angajaţi sau profitul), cât şi o serie de indicatori analitici, care arată eficienţa acestor sectoare (productivitatea muncii sau rentabilitatea).
The chapter will analyse these indicators in their dynamic evolution.
De asemenea, se va avea în vedere analiza în dinamică a acestor indicatori.
At the same time, this chapter describes the evolution and structure of the number of enterprises operating in the cultural and creative sectors.
În acelaşi timp, vor fi analizate şi evoluţia şi structura numărului de companii din acest domeniu.