natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Promoting cultural diversity and intercultural dialogue (but it is pointed out that as far as this objective is concerned, we deal with a wider meaning of culture, which absorbs culture sensu stricto and refers to inter-ethnical exchanges, beyond the mere promotion of cultural products);
Promovarea diversităţii culturale şi a dialogului intercultural (dar se atrage atenţia că referitor la acest obiectiv, avem de a face cu un sens larg al culturii care acaparează cultura în sens strict şi care se referă la schimburi interetnice, dincolo de simpla promovare a produselor culturale);
Promoting cultures as creativity accelerators (terms like “art” or “culture” are not used in the documents issued by the European Union);
Promovarea culturilor ca acceleratori ai creativităţii (termeni ca „artă" sau „cultură" nu sunt folosiţi în documentele publicate de Uniunea Europeană);
Promoting culture as a very important element in the external relations of the European Union.
Promovarea culturii ca un element foarte important în relaţiile externe ale Uniunii Europene.
For some of the countries that have recently entered the European community, such as Romania and Bulgaria, the western traditions of drawing up and implementing cultural policies
Pentru unele dintre ţările mai recent intrate în comunitatea europeană, aşa cum sunt România şi Bulgaria, tradiţiile vestice de formulare şi
5 Mircea Brie, 'European Culture Between Diversity and Unity', International Relations and European Studies, No.
5 Mircea Brie, 'European Culture Between Diversity and Unity', Relaţii Internaţionale şi Studii Europene, Nr. 2,
are regarded as a model in their own attempt to draw up new instruments for a cultural policy, and there is a risk of not succeeding in their effort to preserve and develop the priorities of their national cultural policies6.
implementare a politicilor culturale sunt privite ca un model în încercarea proprie de a elabora noi instrumente de politică culturală, existând şi riscul de a nu reuşi în efortul de a prezerva şi dezvolta priorităţile politicilor culturale naţionale6.
For the new member states, the context of the integration came with challenges and restrictions not only in the economic sector, but also in the artistic and cultural sectors7.
Contextul integrării a venit pentru noile state membre atât cu oportunităţi, cât şi cu provocări şi constrângeri nu numai în sectorul economic, ci şi în sectoarele culturale şi artistice7.
Another major concept in the debate on the national versus foreign culture, within the context of globalisation, is the concept of cultural identity.
Un alt concept important în dezbaterea despre cultura naţională şi cultura din alte ţări, în contextul globalizării, este conceptul de identitate culturală.
In the paper La culture au coeur8, cultural identity is defined through behaviour and specific communication elements (such as language, customs, traditions, costumes and traditional structures, arts, religion etc.) and provides national cohesion and continuity of the generations.
În lucrarea La culture au coeur8, identitatea culturală se defineşte prin comportament şi elemente de comunicare specifice (aşa cum sunt limbajul, obiceiurile, tradiţiile, costumele şi structurile tradiţionale, artele, religia etc.) şi oferă coeziune naţională şi continuitatea generaţiilor.
Identity is a pluralistic construct, wherein each individual is defined in an actual or potential manner, through a multiple affiliation: either to the immediate environments (family and close friends), or to the primary local or social levels of ethnicity, religion, wherein affiliation is formed.
Identitatea este un construct plural, în care fiecare individ este definit într-o manieră efectivă sau potenţială printr-o apartenenţă multiplă: fie mediile din proximitate (familie şi prieteni apropiaţi), fie prin nivelurile primare de etnie, religie, sociale sau locale în care apartenenţa se formează.
The special report Europeans in 2014 within the 2014 EuroBarometer of the European Commission shows that 59% of the Romanian
Raportul special Europeni în 2014 din cadrul EuroBarometrului 2014 al Comisiei Europene arată că la întrebarea „Ce înseamnă
8 The European working group on culture and development, La culture au c &amp; ur.
8 Grupul de lucru european privind cultura şi dezvoltare La culture au c &amp; ur.
Contribution au debat sur la culture et le developpement en Europe, Edition for the European Council, 1998, p.52
Contribution au debat sur la culture et Ie developpement en Europe, Ediţie pentru Consiliul Europei, 1998, p.52
respondents answered “freedom to travel, study and work anywhere in the EU” to the question “What does the European Union mean to you, personally?”
pentru dvs. personal Uniunea Europeană?”, 59% dintre respondenţii români au considerat că UE reprezintă „libertatea de a călători, a studia şi a lucra oriunde în UE“9.
9. For 17% of the Romanians, EU means cultural diversity and only 9% think that EU means losing their cultural identity.
Pentru 17% dintre români, UE înseamnă diversitate culturală şi un procent de doar 9% cred că UE înseamnă pierderea identităţii culturale.
As regards the values shared by the EU member states, the report shows that the respondents within most of the member states consider that they are totally distant.
În ceea ce priveşte valorile împărtăşite de statele membre UE, raportul arată că respondenţii din majoritatea statelor membre consideră că sunt total distante.
In the case of Romania, 48% of the respondents considered that EU member states are totally distant from the viewpoint of shared values, while 36% considered them totally close10.
La nivelul României, 48% dintre respondenţi au considerat că statele membre UE sunt total distante din punct de vedere al valorilor împărtăşite, în timp ce 36% au spus că le consideră total apropiate10.
As in this analysis we are interested in culture as an ensemble of practices, values, preferences and characteristics of the population, it is relevant for the research context to mention the definition of culture given by Pham Duy Duc in the paper Cultural Diversity under Conditions of Globalization: “Culture consists of characteristics in spirit, knowledge, and sentiment, as well as in the material conditions of a society or a group of societies.
Întrucât în analiza de faţă ne interesează cultura ca ansamblu al unor practici, valori, preferinţe şi caracteristici ale populaţiei, este relevantă pentru contextul cercetării definiţia culturii dată de Pham Duy Duc în lucrarea Cultural Diversity under Conditions of Globalization: „cultura consistă din caracteristici spirituale, de cunoaştere şi sentimente, la fel ca şi din condiţiile materiale ale unei societăţi sau a unui grup de societăţi.
Culture means not only literature and art, but also lifestyles, value systems, traditions, and beliefs.
Cultura nu înseamnă doar literatură şi artă, dar şi stiluri de viaţă, sisteme de valori, tradiţii şi credinţe.
• The context of the debates on culture and globalisation, ever more present in the institutional, academic, mass media and everyday discourse;
• contextul dezbaterilor despre cultură şi globalizare din ce în ce mai prezente în discursul instituţional, academic, media şi cotidian;
• The multiplication of the European-type initiatives in the sphere of cultural goods, products and activities within the EU and implicitly in Romania;
• înmulţirea iniţiativelor de tip european în sfera bunurilor, produselor şi activităţilor culturale din cadrul Uniunii şi implicit în România;
• The fact that adopting or resisting foreign culture elements influences / changes the cultural consumption practices;
• faptul că adoptarea sau rezistenţa la elementele de cultură străină influenţează/ schimbă practicile de consum cultural;
• The attempt to better know the way the Romanian population relates to culture and interacts with elements of national culture and with elements of foreign culture.
• încercarea de a cunoaşte mai bine modul în care populaţia din România se raportează la cultură, şi interacţionează cu elemente de cultură naţională şi cu elemente de cultură străină.
In this research, we focused on the values related to the national and European culture or to the culture of countries outside the European Union, from the viewpoint of individuals, not from the institutional point of view.
În cercetarea pe care am realizat-o, ne-am concentrat pe valorile legate de cultura naţională şi cea europeană sau din alte ţări în afara Uniunii Europene, din perspectiva indivizilor, nu dintr-o perspectivă instituţională.
However, we must consider that the individual perceptions on the national and foreign cultures is formed through the contact of the individuals with the institutional public discourse on these issues, as well as through the public policies related to the cultural values, applied after the shift to the EU system.
Trebuie avut în vedere însă că percepţiile individuale asupra contextului culturii naţionale şi culturii străine se formează prin contactul indivizilor cu discursul instituţional public despre aceste aspecte şi prin politicile publice referitoare la valorile culturale, puse în aplicare după trecerea la sistemul Uniunii Europene.
The analysis had three main research directions: the first direction aimed at identifying the population's perceptions on the national culture and on the foreign culture, the second direction focused on knowing the way the population interacts with elements of foreign culture, from the viewpoint of cultural preferences and practices, and the third direction had the purpose to analyse the degree of the population's openness to the foreign culture, depending on sociodemographic characteristics.
Analiza a avut trei mari direcţii de cercetare: o primă direcţie a vizat identificarea percepţiilor populaţiei asupra culturii naţionale şi asupra culturii străine, a doua direcţie a urmărit cunoaşterea modului de interacţiune a populaţiei cu elemente de cultură străină, din perspectiva preferinţelor şi practicilor culturale, iar o a treia direcţie a avut ca obiectiv o analiză a gradului de deschidere a populaţiei către cultura străină în funcţie de caracteristici socio-demografice.
The research directions may materialise in three work hypotheses, as follows:
Direcţiile de cercetare se pot concretiza în trei ipoteze de lucru după cum urmează:
The population is somehow resistant to the globalisation of cultural goods;
Populaţia este oarecum rezistentă la globalizarea bunurilor culturale;
The population's openness to foreign culture and globalisation depends on the field and forms of manifestation, as well as on the degree of the population's contact with them;
Deschiderea populaţiei faţă de cultura străină şi globalizare depinde de domeniul şi formele sub care aceasta se manifestă şi de gradul în care populaţia ia contact cu acestea;
The degree of the population's openness to foreign culture and globalisation depends on socio-demographic characteristics.
Gradul de deschidere al populaţiei faţă de cultura străină şi globalizare depinde de caracteristici socio-demografice.
The items we used to analyse the population's perceptions and degree of interaction with
Itemii pe care i-am folosit pentru a analiza percepţiile şi gradul de interacţiune al populaţiei
elements of national and foreign culture were drawn up by taking into consideration the culture as a sum of practices, customs, preferences and attitudes of the population towards certain values, products, goods or activities.
cu elemente de cultură naţională şi străină au fost elaboraţi având ca referinţă cultura unei ţări, ca fiind compusă din practici, obiceiuri, preferinţe şi atitudini ale populaţiei faţă de anumite valori, produse, bunuri sau activităţi.
More precisely, we monitored:
Mai precis, am urmărit:
• The population's perceptions on other cultures than the national and European ones;
• percepţiile populaţiei asupra altor culturi decât cea naţională şi cea europeană;
• The interest in the national, European and non-EU culture and art;
• interesul faţă de cultura şi arta naţională, cea europeană şi cea din alte ţări din afara UE;
• The interest in knowing people from other EU countries in person;
• interesul de a cunoaşte personal oameni din alte ţări UE;
• The preference for foreign music, foreign TV shows and movies, compared to the preference for Romanian ones;
• preferinţa pentru muzică străină, emisiuni TV şi filme străine comparativ cu preferinţa pentru cele în limba română;
• The preference for reading in a foreign language;
• preferinţa pentru lectura în altă limbă;
• The degree of interaction with other cultures and languages through the contact with relatives, family members or friends with foreign residence (by means of telephone, Internet, visiting);
• gradul de interacţiune cu alte culturi şi limbi prin contactul (comunicare prin telefon sau Internet, vizitare) cu rude, membrii ai familiei sau prieteni stabiliţi în alte ţări;
• The preference for other countries' specific food;
• preferinţa pentru mâncăruri specifice altor ţări;
• The contexts of using the foreign languages they know (professional, educational environment, communication with friends from abroad, reading, watching movies) and the interest in improving their level of knowledge, as well as the reasons that would drive them to learn foreign languages or improve the level of the languages they know;
• contextele în care folosesc limbile străine cunoscute (mediul profesional, educaţional, pentru a comunica cu prietenii din străinătate, pentru a citi sau viziona filme) şi interesul de a-şi îmbunătăţi nivelul de cunoştinţe al limbilor străine, cât şi motivele pentru care ar fi dispuşi să înveţe limbi străine sau să-şi îmbunătăţească nivelul cunoştinţelor;
• The population's opinion on the best actions Europeans should to take in order to better know each other.
• opinia populaţiei asupra celor mai bune acţiuni prin care europenii s-ar putea cunoaşte mai bine.
Some of the items used to analyse the population's perceptions on the national and foreign culture refer to the degree of use and consumption of media products: European TV channels, reading newspapers and magazines in other languages.
O parte dintre itemii folosiţi în analizarea datelor despre percepţiile populaţiei asupra culturii naţionale şi culturii străine se referă la gradul de utilizare şi consum a unor produse din sfera media: posturi TV europene, citirea de ziare şi reviste în alte limbi.
The items we used to identify at what level and to what degree the Romanians' contact with EU and non-EU countries takes place refer to:
Itemii folosiţi pentru a identifica la ce nivel şi în ce grad are loc contactul românilor cu ţările UE sau alte ţări (non-UE) se referă la:
• Relatives / family members or friends who live in EU or non-EU countries;
• rude/membrii ai familiei sau prieteni care locuiesc în alte ţări din UE sau non-UE;
• Respondents' travels abroad (to work or as tourists);
• călătorii ale respondenţilor în străinătate (în scop lucrativ sau turistic);
• Watching foreign movies (feature movies or TV series);
• vizionarea de filme (lung metraj şi seriale) în limbi străine;
• Communication with persons living in other countries (on the phone or Internet)
• comunicarea cu persoane din alte ţări (prin telefon sau internet);
• Jobs that require contact with foreign companies/institutions/persons;
• locuri de muncă care presupun contact cu firme/instituţii/persoane din alte ţări;
• Preference for other countries' cuisine;
• preferinţa pentru gastronomia din alte ţări;
• Preference for reading in foreign languages.
• preferinţa pentru lectura în limbi străine.
The analyses are statistical and aim for the distribution of percentages of the answers at national level and at the level of Bucharest, the distribution of percentages of the research sample on socio-demographic data, such as: age groups, gender, residence environment, occupational status and education level of the respondents.
Analizele realizate sunt de tip statistic şi urmăresc distribuţia procentelor răspunsurilor la nivel naţional şi la nivelul oraşului Bucureşti, distribuţia procentelor din eşantionul cercetării în funcţie de date socio-demografice ca: grupele de vârstă, genul respondenţilor, mediul rezidenţial, statusul ocupaţional şi nivelul de educaţie al acestora.
Perceptions of the population on the foreign culture
Percepţii ale populaţiei despre cultura străină
When asked what the first three things that come to their mind are when thinking at the syntagm “non-European culture”, most of the respondents associate non-European culture with symbols of the Asian culture (e.g.: the Chinese Wall, Asian food, Japanese rituals and elements of Indian culture).
Întrebaţi care sunt primele trei lucruri care le vin în minte când se gândesc la sintagma „cultură din afara Europei”, cei mai mulţi dintre respondenţi asociază cultura din afara Europei cu simbolurile culturii asiatice (de exemplu: zidul Chinezesc, mâncarea asiatică, ritualuri japoneze şi elemente din cultura indiană).
Another concept associated with nonEuropean culture is that of exotic cultures, including tribal cultures, unknown or hardto-explore cultures.
Un alt concept cu care respondenţii asociază cultura din afara Europei este cel al culturilor exotice, intrând aici culturile tribale, cele necunoscute sau greu explorabile.
Besides the answers that mainly refer to cultural elements pertaining to ethnographic or anthropological elements (customs, traditions, traditional clothes, cultural symbols), some ofthe respondents associate nonEuropean culture with elements of culture and development from other countries compared to Romania, referring to better living standards and development of other countries (more cleanliness, better life, higher development than Romania's).
În afara răspunsurilor care fac referire la elemente mai degrabă etnografice şi antropologice de cultură (obiceiuri, tradiţii, portul specific, simboluri culturale), o parte a respondenţilor asociază cultura din afara Europei cu elemente de cultură şi dezvoltarea din alte ţări în comparaţie cu România, făcând referire la nivelul de trai mai bun şi dezvoltarea din alte ţări (curăţenie mai multă, ţări în care se trăieşte mai bine, mai dezvoltate economic decât România).
Approximately 14% of the respondents associate non-European culture with cultural products: movies, music, literature, painting, art.
Un procent de 14% dintre respondenţi asociază cultura din afara Europei cu produse culturale: filme, muzică, literatură, pictură, artă.
national versus foreign culture within the context of globalisation
cultură străină în contextul globalizării
Population's perceptions on non-European culture
Percepţii ale populaţiei asupra culturii din afara Europei
Asian culture and symbols of Asian culture (Chinese, Japanese, Indian etc.)
Cultura asiatică şi simboluri ale culturii asiatice (chineză, japoneză, indiană etc.)
Exotic/unknown/different (from Europe) cultures and customs
Culturi şi obiceiuri exotice/necunoscute/diferite (de Europa)
Traditional culture and customs, folklore
Cultură europeană şi simboluri europene
Specific types of dance and sports (Karate; African, Japanese, Indian dances etc.)
Cultură şi obiceiuri tradiţionale, folclor
Culinary culture / exotic, distinct food
Dansuri şi sporturi specifice (karate, dansuri africane, japoneze, indiene etc.)
Specific festivals and celebrations (Rio Carnival, Cherry Blossom Festival - Japan etc.)
Festivaluri, sărbători specifice (Carnavalul de la Rio, Sărbătoarea Cireşilor Japonia etc.)
Cultural and tourist sites (museums, natural sites, temples etc.)
Obiective culturale şi turistice (muzee, obiective naturale, temple etc.)
Elements of knowledge, information, mentality
Elemente de cunoaştere, informare, mentalitate
Elements of art and creativity (literature, painting, design etc.)
Elemente de artă şi creativitate (literatură, pictură, design etc.)
CHARACTERISTICS DIFFERENT FROM ROMANIAN ONES
CARCTERISTICI DIFERITE DE CELE ROMÂNEŞTI
Religious elements (Buddhism, shamanism etc.)
Elemente de religie (budism, şamanism etc.)
Not interested in foreign culture
Nu sunt interesaţi de cultura din afară
Population's degree of interest in the national and foreign culture
Gradul de interes al populaţiei pentru cultura naţională şi cultura străină
When asked how important culture is to them, 35% of the respondents at national level said it was quite important, while 32% said it was very important.
Întrebaţi cât de importantă este cultura pentru ei, 35% dintre respondenţii la nivelul naţional al analizei au spus că este destul de importantă, iar 32% au spus că este foarte importantă.
At the level of Bucharest,
La nivelul oraşului Bucureşti, procentele
the percentages are slightly higher: 37% of the respondents consider culture quite important to them, while 36% deem it very important.
sunt uşor mai ridicate: 37% dintre participanţii la studiu consideră cultura ca fiind destul de importantă pentru ei, iar 36% spun că este foarte importantă.
As regards the interest of Romanians in the art and culture of Romania, Europe and other (non-European) countries, as well as the interest to know other people from EU, the data show that, both at national level and
În ceea ce priveşte interesul românilor pentru arta şi cultura din România, din Europa şi din alte ţări ale lumii (în afara Europei), cât şi interesul de a cunoaşte alte persoane din UE, datele indică faptul că, atât la nivelul general
at Bucharest level, the respondents stated they were somehow interested or a little interested in the national art and culture, in the foreign art and culture and in knowing other people from EU.
De artă şi cultură De artă şi cultură De artă şi cultură Să cunoaşteţi din România din alte ţări U.E. din alte ţări ale personal (nu pe
Degree of population's interest in the national and foreign culture
Gradul de interes al populaţiei asupra culturii naţionale şi străine
Degree of population's interest in the national and foreign culture, analysis at Bucharest level
Gradul de interes al populaţiei asupra culturii naţionale şi străine, analiză pe Bucureşti
national versus foreign culture within the context of globalisation
cultura strAinA în contextul globalizArii
When performing the analysis at national level on age groups, we notice that, as people grow older, they gradually lose interest in the
Realizând analiza la nivel naţional, pe grupe de vârstă se observă că, odată cu înaintarea în vârstă există o scădere a interesului
foreign culture and art, as well as in directly meeting people from EU.
pentru cultura şi arta din afara României şi pentru cunoaşterea în mod direct a altor oameni din UE.
Degree of population's interest in Romania's culture - analysis on age groups at national level
Gradul de interes al populaţiei asupra culturii din România, analiză pe grupe de vârstă la nivel naţional
Degree of population's interest in the culture of other EU countries, analysis on age groups,
Gradul de interes al populaţiei faţă de cultura din alte ţări UE, analiză pe grupe de vârstă la nivel naţional
Degree of population's interest in the culture of other non-EU countries, analysis on age groups, at national level
Gradul de interes al populaţiei faţă de cultura din alte ţări non-UE, analiză pe grupe de vârstă la nivel naţional
Degree of population's interest in directly meeting other persons from EU, analysis on age groups, at national level
Gradul de interes al populaţiei de a cunoaşte în mod direct alte persoane din UE,
national versus foreign culture within the context of globalisation
analiză pe grupe de vârstă la nivel naţional
The distribution of the highest percentages depending on their education level is as follows: the highest percentage of people with higher education and those who graduated from high school or post-high school are very interested in the art and culture of other EU countries, while the
Distribuţia procentelor care au înregistrat cele mai mari valori pentru celelalte caracteristici este următoarea: cel mai mare procent din totalul celor cu studii superioare şi a celor care au absolvit liceul sau o formă de învăţământ post-liceal sunt foarte interesaţi de arta şi cultura din alte ţări UE, iar procentul cel mai mare