natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The official data show that 78% of Romania's cities do not have a functional32 cinema, and in the counties of Sălaj, Suceava, Harghita, Vaslui, Galaţi, Covasna, Buzău, Caraş Severin, Mehedinţi, Dâmboviţa, Teleorman and Giurgiu there were no movietheatres in 2014 (see the Map).
Datele oficiale atestă că 78% din oraşele din România nu au un cinematograf funcţional33, iar în judeţele Sălaj, Suceava, Harghita, Vaslui, Galaţi, Covasna, Buzău, Caraş Severin, Mehedinţi, Dâmboviţa, Teleorman şi Giurgiu în anul 2014 nu existau cinematografe (vezi Harta).
In the case of the Bucharest inhabitants (Bucharest being the city with the most developed cinema infrastructure33), we find the highest percentage (80%), the rest of the respondents stating either that they have never had such an infrastructure or that they used to have one, but not anymore.
În cazul locuitorilor din Bucureşti, oraşul cu cea mai dezvoltată infrastructură de cinema34, întâlnim procentul cel mai mare (80%), restul fiind de părere fie că nu au avut deloc, fie că au avut, dar nu mai au în prezent.
32 Source http://www.rineuropa.org/cf.aspx?t=cfocusnewsdetail &amp; l =en &amp; tid=1965 &amp; did=256291#cl, Cineuropa presents data taken from the National Cinema Centre, article dated 28/04/2014, link accessed on the 20th of December 2015.
33 Sursa http://www.cineuropa.org/cf.aspx?t= cfocusnewsdetail &amp; l= en &amp; tid=1965 &amp; did=256291#cl, Cineuropa prezentând date preluate de la Centrul Naţional al Cinematografiei, articol datat 28/04/2014, link accesat la 20 decembrie 2015.
33 In 2014, there were 18 functional cinema theatres and cinema installations in Bucharest, in spaces where 147,082 cinema shows took place.
34 În 2014, existau în Bucureşti 18 cinematografe şi instalaţii cinematografice funcţionale, spaţii în care au avut loc 147.082 de spectacole de cinema.
(Source: NSI, calculations: NIRCT)
(Sursa INS, calcule INCFC)
Map.
Harta.
Number of movie theatres and cinema installations, by counties [2014]
Numărul de cinematografe şi instalaţii cinematografice pe judeţe [2014]
Source: National Institute for Statistics, processed by NICRT, 2015
Sursa; date INS TEMPO, prelucrate de INCFC, 2015
long would it normally take you to reach the maximum (see Graph 5). nearest movie theatre?, most of the Bucharest
cinematograf?, majoritatea respondenţilor din Bucureşti apreciază intervalul de timp petrecut până la cinematograful din proximitate ca fiind de maximum 60 de minute (vezi graficul 5).
34 In the case of present non-functional neighbourhood cinema
Pe de altă parte, centralismul anilor de comunism a făcut ca cinematografele de cartier35
besides the movietheatres in the centre of the town; therefore, there was a type of public that got used to the existence of movieheatres in their residence neighbourhoods.
35 Dintre cinematografele de cartier de dinainte de 1989, pentru câteva dintre cele existente în prezent ca spaţii dezafectate au fost demarate acţiuni de reabilitare şi
As regards the results in rural areas, 64% of the respondents state they have never had a movie theatre in their locality, 30% state they
să fi beneficiat până în 1990 în bună parte de filmele expuse şi în sălile de cinema centrale din oraş, şi astfel s-a format un public obişnuit cel puţin cu existenţa cinematografelor în cartierul în care locuiau.
used to have one before 1989 or that they used to have one, but they don't anymore.
30% că au avut înainte de ‘89 sau că au avut, dar nu mai au acum.
With a view to recording the perceived need for a movie theatre separately, we used the question Do you need a movie theatre in your locality?, the answers of which are hereunder systemised.
Cu scopul de a înregistra distinct nevoia percepută de cinematograf, am folosit întrebarea Vă este necesar cinematograful?, ale cărei răspunsuri sunt sistematizate în cele ce urmează.
The urban residents, familiarised with the practice of attending a cinema, make this statement in a greater proportion (71%) than the rural residents (55%), as in the rural areas the cinema is nearly absent as an element of public cultural infrastructure.
Rezidenţii din mediul urban, familiarizaţi cu practica mersului la cinematograf, afirmă acest lucru într-o proporţie mai mare (71%) decât cei din mediul rural (55%), unde este aproape inexistent ca element de infrastructură culturală publică.
In this context, the development of established autochthonous film festivals and the occurrence of more and more film event initiatives, increasingly diversified in the last years35, contribute to the feeling of needing a movie theatre.
În acest context, desfăşurarea unor festivaluri de film autohtone deja consacrate şi apariţia tot mai multor iniţiative de evenimente de film, tot mai variate în ultimii ani36, contribuie la a resimţi cinematograful ca necesar.
diverse offer of genres and themes of the films projected.
În plus, prin natura lor, festivalurile creează un mediu propice dezbaterilor de orice natură.
The analysis from the viewpoint of the age shows the youngsters aged between 21 and 35 as perceiving the movie theatre as necessary with an intensity above the average.
În Bucureşti există evenimente repartizate pe întreg parcursul anului37, deja consacrate în majoritatea lor, cu o ofertă diversificată în materie de gen şi tematică de filme prezentate.
It is important to also notice the evolution within the age group of high school students (see Graph 6).
Analiza din perspectiva vârstei îi indică pe tinerii între 21 şi 35 de ani ca percepând cinematograful drept necesar cu o intensitate peste medie.
Non-formal cinema education activities - increasingly numerous after 2010 - initiated in Bucharest and other cities in the country37, have a positive effect38.
Este de remarcat şi evoluţia care are loc în interiorul grupei de vârstă a elevilor de liceu (vezi graficul 6).
37 Events and special projections within film festivals:
38 Evenimente şi proiecţii speciale în festivalurile de film:
38 For a European Film Education Policy, 2014.
- Bucureşti, Pelicam International Film Festival - Tulcea).
informal film workshops, followed by Italy (53%) and Spain (50%).
efect pozitiv.
Sixty-three per cent of the children who have not attended film workshops and clubs state that they would like to participate in such activities.
Dintre copiii care nu au participat la cluburi şi ateliere de film, 63% spun că şi-ar dori să participe la astfel de activităţi.
Their main motivation is to see and discuss the films viewed.
Principala lor motivaţie este aceea de a vedea şi de a discuta filmele vizionate.
The most significant demand is recorded for Romania (79%), followed by Italy, Spain and Poland (73%), while the lowest demand is recorded in Great Britain (45%)39 .
Cererea cea mai puternică se înregistrează în cazul României (79%), urmată de Italia, Spania şi Polonia (73%), cea mai slabă cerere fiind înregistrată în Marea Britanie (45%).40
Perceived need for movie theatre, by age groups [2015]
Nevoia percepută de cinematograf, pe grupe de vârstă [2015] (Vă
(Doyou need a movie theatre?)
14-20 21-27 28-35 36-50 51-65 65+ani
years years years years years years
ani ani ani ani ani
old old old old old old
For a European Film Education Policy, 2014.
Furthermore, according to our research, the respondents belonging to families with children state to a greater extent that the presence of a movie theatre in their community is necessary (see Graph 7).
În plus, conform rezultatelor cercetării noastre, respondenţii care fac parte din familii cu copii consideră într-o măsură mai mare necesară prezenţa unui cinematograf în comunitate (vezi graficul 7).
Perceived need for a movie theatre, in households with / without children [2015] (Do you need a movie theatre?)
Nevoia percepută de cinematograf, în gospodăriile cu / fără copii [2015] (Vă este necesar cinematograful?)
No children One child Two or more
Nici un copil Un copil Doi sau mai
On the other hand, the persons living in rural areas state that they do not need a movie theatre - 41%, a statistical weight above the average of 32% at the level of all the respondents, which, to a great extent, may be explained by the quasi-general lack of cinema infrastructure.
De cealaltă parte, a celor care consideră că cinematograful nu le e necesar, cu o pondere situată peste media de 32% la nivelul tuturor respondenţilor, se află persoanele rezidente în mediul rural (41%), procent ce poate fi explicat în bună măsură de lipsa aproape generalizată a infrastructurii de cinematografe.
An explanation for this situation may be related to the fact that the demand of cultural goods (and implicitly the perception on their necessity) is influenced by the “previous exposure” to such products40.
O explicaţie pentru această situaţie poate fi legată de faptul că cererea de bunuri culturale (şi implicit perceperea necesităţii acestora) este influenţată de „expunerea anterioară” la astfel de produse.
The learning by consuming refers to the fact that the consumer-public is uncertain about the functions of some cultural goods, but they shape their preferences through consumption experiences.
Învăţarea prin utilizare (learning by consuming) se referă la faptul că publicul consumator se află într-o stare de incertitudine cu privire la funcţiile anumitor bunuri culturale, însă, prin experienţe de consum îşi formează preferinţe.
In the case of the Romanian urban environment, the presence or the absence of the various types of cultural infrastructure in the locality directly influences the process of „exposure” to cultural goods and of taste shaping, thus determining the manner of perception on the need for an infrastructure for the distribution of cinema projections in the public space.
În cazul mediului urban românesc, prezenţa sau absenţa diferitelor tipuri de infrastructură culturală din localitate influenţează direct procesul de „expunere” la bunuri culturale şi formare a gustului şi, prin aceasta, determină modul în care este percepută necesitatea infrastructurii de distribuţie a proiecţiilor cinematografice în spaţiul public.
The lack of incomes is a dimension that expands the circle of respondents who are not interested in cinema; more than half (55%) of those with very low incomes state they do not need a movie theatre.
Lipsa veniturilor este o dimensiune care lărgeşte cercul celor neinteresaţi de cinematograf, mai mult de jumătate (55%) dintre cei cu câştiguri foarte mici spun că nu au nevoie de cinematograf.
II. CULTURAL CONSUMPTION OF FILMS
II. CONSUM CULTURAL DE FILME
Film watching in movie theatres
Vizionarea de filme la cinematograf
Around 39% of the interviewed persons state that they have attended a movie theatre at least once in the last year.
Un procent de 39% dintre persoanele chestionate declară că au mers cel puţin o dată la cinematograf în ultimul an.
Significant differences are recorded in terms of gender: 43% of the male respondents, as compared to 36% of the female respondents.
Diferenţe semnificative se înregistrează în funcţie de gen: 43% dintre respondenţii bărbaţi, faţă de 36% dintre respondenţii de gen feminin.
The public film consumption is first of all influenced by ageing (according to Graph 8), then by the income per household and by the occupational status (see Graph 9).
Consumul de cinema public este influenţat în primul rând de înaintarea în vârstă (conform graficului 8), nivelul venitului pe gospodărie şi de statusul ocupaţional (vezi graficul 9).
The results match the European average.
Rezultatele sunt în acord cu media europeană.
Public film consumption, by age [2015]
Consumul de cinema public, în funcţie de vârstă [2015]
(In the last 12 months, how many times have you watched a film at / within...?)
(În ultimele 12 luni, de câte ori aţi vizionat un film la / în cadrul unui...?)
14-20 years old 21-27 years old 28-35 years old 36-50 years old 51-65 years old above 65 de years old
14-20 ani 21-27 ani 28-35 ani 36-50 ani 51-65 ani peste 65 de ani
Public film consumption, by occupations [2015]
Consumul de cinema public, în funcţie de ocupaţie [2015]
(In the last 12 months, how many times have you watched a film at / within...?)
(În ultimele 12 luni, de câte ori aţi vizionat un film la /în cadrul unui...?)
Percentage of people who have seen at least one film at the cinema in the last year, within: a classic cinema, a multiplex, a film festival, an alternative space, a cultural centre/culture house
Procentul celor care au văzut cel puţin un film la cinematograf în ultimul an laAn cadrul: cinema clasic, multiplex, festival de film, spaţiu alternativ, cămin cultural/casa de cultură
In order to obtain an in-depth analysis of the film consumption in the public space, the respondents were asked, after stating that they had attended a movie theatre at least once in the last year, within
Pentru o aprofundare a analizei consumului de cinema în spaţiul public, respondents au fost întrebaţi, în cazul care au fost de cel puţin o dată la cinematograf în ultimul an, în ce tip de spaţiu /
what event / space they had watched films.
eveniment au vizionat filme.
According to Tables 1 and 2, both for the national sample and for the Bucharest boost, most of the respondents watch films in multiplex-type movie theatres.
Conform tabelelor 1 şi 2, atât în cazul eşantionului naţional, cât şi în cazul boostului pe Bucureşti, cei mai mulţi respondenţi vizionează filme în cinematografe de tip multiplex.
Public film consumption, depending on the type of space / event (nationallevel) [2015]
Consumul de cinema public, în funcţie de tipul de spaţiu / eveniment
Culture house / rural culture house
O dată la 4-6 luni
Table 2.
O dată la 2-3 luni
consumul de film si cinema.
O dată la 4-6 luni
For
Pentru 41%
Association of film watching in a multiplex with other activities
Asocierea vizionarii de filme la multiplex cu alte activităţi (la nivelul oraşului Bucureşti) [2015]
When you go to the mall, would you say that watching a film is ...?
Când mergeţi la mall, aţi spune că vizionarea unui film este... ?
The main reason why you go to the mall
Principalul motivul pentru care mergeţi
An important part of the visit to the mall
O parte importantă a vizitei la mall
An important role in the analysis of the practice of film watching at the movie theatre is played by the information sources used by the public, and this is why the consumption also depends on the information and promotion level
Un loc important în analiza practicii de vizionare a filmelor la cinematograf îl au sursele de informare folosite de public, de aceea consumul depinde şi de gradul de informare şi promovare atins de organizatorii proiecţiilor.
attained by the projection organisers.
În
As regards the used information sources, the Internet is the main channel used; 32% of the respondents use the Internet, while 24% mentioned friends/ colleagues and 17% - billboards and posters.
ceea ce priveşte sursele de informare folosite, internetul este principalul canal folosit, fiind indicat de 32% dintre respondenţi, în timp ce 24% au specificat prietenii / colegii, iar 17%, panourile publicitare şi afişajul stradal.
According to the answers to the question When you go to the mall, would you say that watching a film is: - the main reason you go to the mall, - an important part of the visit to the mall, - an occasional activity, addressed to those who have attended a multiplex at least once in the last year.
Conform răspunsurilor la întrebarea Când mergeţi la mall, aţi spune că vizionarea unui film este: - principalul motivul pentru care mergeti, - o parte importantă a vizitei la mall, - o activitate făcută ocazional, adresată celor care au mers în ultimul an cel puţin o dată la un cinematograf multiplex.
Information sources used by the cinema audience [2015]
Sursele de informare folosite de publicul de cinematograf [2015]
(How do you get your information on the cinema events you attend?)
(Cum vă informaţi pentru evenimentele cinematografice la care mergeţi?)
Colleagues/ friends Billboards, posters Television Radio
Panouri publicitare, afişaj stradal Televizor Radio
Columns in the general print media 1%
Rubrici în presa scrisă generală 1%
Columns in the cultural print media Some other way
Rubrici în presa scrisă culturală Altfel
Graph 11.
Nu imi place să merg la cinematograf
Cinema non-consumers' motivations [2015]
Nu imi plac filmele care se proiectează
practici de vizionare, preferinţe si profiluri de spectator
Răspunsurile la întrebarea Ce v-ar determina să mergeţi mai des Ia cinema?
Significant differences are found depending on the type
Deosebiri semnificative se înregistrează în funcţie de tipul de suport folosit.
of media used.
Astfel, vizionarea de
Thus, film watching on TV is frequent among the Romanian public and it is an activity which many of the respondents repeat during the year: 93% have watched at least a film on TV, while 63% watch films daily (see Graph 13).
filme la TV pentru publicul din România are un caracter frecvent şi este o activitate pe care foarte mulţi respondenţi o repetă în decursul unui an: un procent de 93% au văzut cel puţin un film în ultimul an la TV, în timp ce 63% vizionează zilnic (vezi graficul 13).
On the other hand, film watching on DVD or Blu-ray is an occasional activity: 33% have watched at least one film in the last year, while 5% watch daily (see Graph 14).
De cealaltă parte, vizionarea de filme pe suport DVD sau Blu-ray este o activitate ocazională: 33% au văzut cel puţin un film în ultimul an, în timp ce 5% vizionează zilnic (vezi graficul 14).
Frequency of film watching on TV, in the last year [2015]
Frecvenţa vizionării de filme la TV, în ultimul an [2015]
(In the last 12 months, how often have you watched films on TV?)
(În ultimele 12 luni, cât de des aţi vizionat filme la TV?)
1 - 2 times a year 1-2 times a month _ 1-2 times a week ^ &lt; 1 hour daily ţ 1-3 hours daily £ &gt; 3 hours daily
0 Niciodată 1 - 2 ori pe an _ 1 - 2 ori pe lună v 1-2 ori pe săptămână 0 &lt; 1 oră zilnic 0 1-3 ore zilnic A &gt; 3 ore zilnic
Frequency of film watching on DVD / Blu-ray in the last year [2015]
Frecvenţa vizionării de filme pe suport DVD / Blu-ray în ultimul an [2015]
(In the last 12 months, how often have you watched films on DVD/Blu-ray?)
(În ultimele 12 luni, cât de des aţi vizionat filme pe DVD/Blu-ray?)
1 - 2 times a year 1-2 times a month _ 1-2 times a week £ &lt; 1 hour daily 0 1-3 hours daily 0 &gt; 3 hours daily
^ Niciodată 1 - 2 ori pe an _ 1 - 2 ori pe lună v 1-2 ori pe săptămână ^ &lt; 1 oră zilnic ţ 1-3 ore zilnic A &gt; 3 ore zilnic
Watching a film, as a leisure activity, has an important dimension of socialisation, whether it takes place in the public or private space.
Vizionarea unui film, ca activitate de petrecere a timpului liber, are o importantă dimensiune de socializare, fie că se petrece în spaţiul public sau privat.
Most of those who watch films at the cinema attend the movie theatre accompanied by members of the family (35%), by their partners (33%) or friends (19%)44 .
Majoritatea celor care văd filme la cinema merg însoţiţi de membri ai familiei (35%), cu partenerul (33%) sau cu prietenii (19%).45
At least 30% of the respondents have invited friends or acquaintances over their house to watch films together.
Cel puţin 30% dintre respondenţi au invitat prieteni sau cunoscuţi acasă pentru a viziona filme împreună.
This activity is influenced by age, prevailing among young people (see Graph 15); it is preferred by men and, in terms of marital status, it is preferred by single or unmarried persons (see Graph 16).
Această activitate este influenţată de vârstă, fiind preponderentă în rândul tinerilor (vezi graficul 15), preferată de persoanele de gen masculin şi, din punctul de vedere al stării civile, preferată de persoanele singure sau necăsătorite (vezi graficul 16).
Domestic socialisation through film / age [2015]
Socializare domestică prin film / vârstă [2015]
(In the last 12 months, how often have you invited friends / acquaintances to your house in order to watch
(În ultimele 12 luni, cât de des aţi invitat prieteni / cunoscuţi acasă pentru a viziona filme?)
Percentage of respondents who have invited friends / acquaintances over their house at least once in the last year, with the purpose to watch films
a Procentul de respondenţi care au invitat cel puţin o dată în “ ultimul an prieteni/cunoscuţi acasă pentru a viziona filme
44 The question With whom do you attend cinema theatres/ events most often? with the answers: alone; with my partner; with members of the family; with school/work mates; with friends.
45 Întrebarea Cel mai des, mergeţi la film / evenimente cinematografice? cu variantele de răspuns: singur(ă); cu partenerul/a; cu membri ai familiei; cu colegi de şcoală / serviciu; cu prieteni.
Domestic socialisation through film /marital status [2015]
Socializare domestică prin film / stare civilă [2015]
(In the last 12 months, how often have you invited friends / acquaintances to your house in order to
(În ultimele 12 luni, cât de des aţi invitat prieteni/cunoscuţi acasă pentru a viziona filme?)
Percentage of respondents who have invited friends / acquaintances over their house at least once in the last year, with the purpose to watch films
Procentul de respondenţi care au invitat cel puţin o dată în ultimul an prieteni/cunoscuţi acasă pentru a viziona filme
FILM PREFERENCES (GENRES, CONTENTS THEMES, PRODUCTION ORIGIN, OTHER PERSONAL SATISFACTION CRITERIA
PREFERINŢE DE FILM (GENURI, TEME DE CONŢINUT, ORIGINEA PRODUCŢIEI, ALTE CRITERII DE SATISFACŢIE PERSONALĂ)
Criteria in choosing a film
Criterii de alegere a unui film
The main criteria deemed very important by the spectators when choosing a film are the story (the script) - 46% of the respondents - and the
Criteriile principale, considerate de către spectatori drept foarte importante în alegerea unui film, sunt povestea (scenariul) - 46% dintre respondenţi - şi genul filmului - 41% dintre
genre of the film - 41% of the respondents.
respondenţi.
A quite important criterion is friends' recommendation, mentioned by 41% of the respondents, followed by the director of the film, mentioned by 29% of the respondents.
Un criteriu destul de important este recomandarea prietenilor, indicat de către 41% dintre respondenţi, şi regizorul, indicat de 29% dintre respondenţi.
At the other end, the awards obtained and the specialised rating given to the film are deemed not at all important when choosing a film (16% of the respondents for each criterion).
La celălalt capăt, considerate a fi deloc importante în alegerea filmului sunt premiile obţinute şi ratingul specializat acordat filmului, indicate de 16% dintre respondenţi pentru fiecare dintre cele două criterii menţionate.
The story and the genre of the film are appreciated as very important mainly by urban residents.
Povestea şi genul filmului sunt apreciate ca foarte importante mai ales de către rezidenţi din mediul urban.
Those who appreciate the director of the film as quite important when choosing a film are mostly female urban residents, with medium and higher education level.
Cei care apreciază regizorul ca fiind destul de important în alegerea filmului sunt mai degrabă din mediul urban, persoane cu nivel de educaţie mediu şi studii superioare, de gen feminin.
Decisive factors in choosing a film [2015]
Aspecte importante în alegerea unui film [2015]
0 Not at all important 0 Not very important ) Quite important Very important
Vă rugăm sa apreciaţi următorul aspect atunci când vine vorba de un film pe care ii vizionaţi?
To be recently launched (to be new)
0 Deloc important 0 Nu foarte important ) Destul de important Foarte important
To cheer me up (to make me laugh)
Să mă bine dispună (să mă facă să râd)
To improve my general knowledge (to learn new things)
Să îmi îmbunătăţesc cultura generală (să învăţ lucruri noi)
To meet famous film actors
Să întâlnesc în film actori celebri
To have a music (soundtrack) that I like
Să aibă muzică (o coloana sonoră) care imi place
To require solving a mystery
Să presupună rezolvarea unui mister
Not to contain sex scenes
Să nu conţină scene sexuale
To take me to a fantasy, imaginary world
Să mă transpună într-o lume imaginară, de fantezie
To raise questions on important issues of life
Să-mi ridice întrebări despre aspecte importante ale vieţii
Preferences in terms of genre and production origin
Preferinţe în funcţie de gen şi după originea producţiei