natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Modifications in the structure of the network of video electronic goods in the last two years.
Modificări în structura reţelei de bunuri culturale electronice video în ultimii doi ani
Compared to 2012, we notice a decrease of the number of households that own a radio set: 64.5% in 2012 and 59.3% in 2014.
Comparativ cu anul 2012, se observă o scădere a numărului de gospodării care deţin un aparat de radio; 64,5% în anul 2012 şi 59,3% în anul 2014.
The number of households owning a CD-player also decreased: 32% in 2012 and 20.5% in 2014.
O scădere este şi pentru numărul de gospodării care deţin un CD-player: 32% în anul 2012 şi 20,5% în anul 2014.
Two activities facilitated bythe audio electronic goods, in terms of domestic consumption, are listening to radio programmes and listening to music, which are very far from each other in terms of consumption level for the analysed population.
Două activităţi care sunt facilitate de bunurile electronice audio pentru consumul domestic se referă la ascultarea de emisiuni radio şi muzică, care se află la o distanţă foarte mică una de cealaltă în ceea ce priveşte nivelul de consum al populaţiei analizate.
An average of 90% of the respondents listen to music monthly, while listening to the radio monthly is an activity preferred by 76% of the respondents.
Muzica este ascultată în medie de 90% lunar de către respondenţii care au participat la acest studiu, iar radio-ul în proporţie de 76%.
18-34years old 35-49years old 50-64years old 65years old
18-34 ani 35-49 ani 50-64 ani 65 ani şi peste
■ Never ■Annually ■ Monthly
■ Niciodată ■ Anual ■ Lunar
Distribution of respondents who choose radio programmes, on age groups
Distribuţia în funcţie de vârstă a respondenţilor care aleg emisiunile radio
When analysing the distribution of the music and radio consumption depending on the respondents' level of education, we notice that people with 10 grades / vocational school at most listen to music and radio more (70% and 61%, respectively) than people with higher education, who do not find music or radio attractive.
Atunci când urmărim distribuţia consumului de muzică şi radio în funcţie de educaţia respondenţilor; putem observa că cei cu studii de cel mult 10 clase/şcoală profesională ascultă mai mult muzică (70%) şi mai mult emisiuni radio (61%), în comparaţie cu persoanele care au studii superioare şi pentru care muzica sau posturile radio nu reprezintă o activitate atractivă.
As regards music and radio, the urban area is in a top position this time, too (47%).
Zona urbană ocupă şi de această dată un loc fruntaş în ceea ce priveşte muzica şi radio-ul (47%).
Radio and music - Bucharest
Radio şi muzica - Bucureşti
In Bucharest, the situation is not different from that at national level.
În Bucureşti situaţia nu este diferită de studiul naţional.
In terms of age, youngsters are still those who prefer this type of activity the most (35%-music and 33%-radio, for people aged 18-34), followed by people aged 35-49 who listen to radio (27%) or music (29%).
Din punct de vedere al vârstei, tot tinerii (18-34 ani - 35% muzică şi 33% radio) sunt cei care preferă acest gen de activitate,
Frequency of listening to music or radio, for respondents living in Bucharest
Frecvenţa cu care respondenţii din Bucureşti ascultă muzică sau radio
The difference occurs when we consider the education level.
urmaţi de cei cu vârste cuprinse între 35-49 de ani care ascultă radio (27%) sau muzică (29%).
II. DOMESTIC NETWORK OF NON-PHYSICAL CULTURAL GOODS
REŢEAUA DOMESTICĂ DE BUNURI CULTURALE NON-FIZICE
Within the non-physical cultural goods network, music in electronic format has the highest frequency (43%).
Pentru reţeaua de bunuri culturale non-fizice, cea mai mare frecvenţă o prezintă muzica în format electronic (43%).
A possible explanation is the fact that these cultural goods can be found on the Internet for
de fotografii în format electronic (43%), urmate pe a treia poziţie de filmele în format electronic (36%).
domestic network of electronic cultural goods and domestic cultural
O posibilă explicaţie este faptul că aceste produse culturale se găsesc gratuit pe internet, iar cei care le deţin nu sunt nevoiţi
free, and people do not have to pay to own applications.
să investească din punct de vedere financiar pentru a le procura.
Only 12% of the households them.
Cel mai rar întâlnite sunt softurile/aplicaţiile plătite.
The least frequent are paid software/ own such goods.
Doar 12% dintre gospodării deţin acest bun.
Non-physical cultural goods network
Tabel referitor la reţeaua domestică de bunuri culturale non-fizice
Domestic network of non-physical goods
Reţeaua domestică de bunuri non-fizice
Do you have at home, in your household?
Dvs. aveţi acasă, în gospodărie?
(on computer, smart TV, tablet, e-book reader or phone):
(pe computer, smart TV, tabletă, e-book reader sau telefon):
Books/articles (including scientific articles)/dictionaries in electronic format
Cărţi/articole (inclusiv ştiinţifice)/dicţionare/în format electronic
Collections of photos in electronic format
Colecţii de fotografii în format electronic
Movies in electronic format
Filme în format electronic
Music in electronic format
Muzică în format electronic
Games in electronic format
Jocuri în format electronic
Documentaries in electronic format
Documentare în format electronic
Video clips in electronic format
Videoclipuri în format electronic
Free software / applications in electronic format
Softuri/aplicaţii gratuite în format electronic
Paid software / applications (paid at download/ purchase) in electronic format
Softuri/aplicaţii plătite (pentru care s-a plătit când au fost descărcate/achiziţionate) în format electronic
Most of the respondents (65%) stated that they never read specialised literature, while 36% of them stated they never read books.
Majoritatea respondenţilor (65%) au afirmat faptul că nu citesc niciodată literatură de specialitate şi 36% dintre aceştia au spus că nu citesc niciodată cărţi.
A surprising aspect highlighted by the analysis is that 37% of the youngsters aged 18-34 read books and 42% of them read
Un aspect surprinzător care a reieşit din analiza lecturii este acela că tinerii cu vârste cuprinse între 18 şi 34 de ani citesc lunar în
specialised literature monthly, which shows that young people read books more and more and they are passionate about specialised literature.
proporţie de 37% cărţi şi 42% citesc lunar literatură de specialitate, lucru care demonstrează că tinerii citesc din ce în ce mai mult cărţi şi sunt pasionaţi de literatura de specialitate.
People aged 65 and above stated they had never read (27%), and those of them who read annually or monthly count for a quarter of the total respondents participating in the study.
Dacă analizăm comportamentul de lectură din punct de vedere al studiilor, putem observa că cei cu studii de cel mult 10 clase/şcoală profesională nu citesc niciodată (66%), urmaţi
■ Books ■ Specialised literature
■ Cărţi ■ Literatură de specialitate
Frequency of reading books or specialised literature
Frecvenţa cu care respondenţii citesc cărţi sau literatură de specialitate
As regards the specialised literature, the situation is different where the higher education graduates are predominant, as they choose this genre monthly (54%).
În ceea ce priveşte literatură de specialitate, situaţia este diferită acolo unde sunt predominanţi respondenţii cu studii superioare, care aleg acest gen de literatură lunar (54%).
This shows that the reading level for specialised literature increases with the level of education.
Această situaţie arată faptul că nivelul de lectură a literaturii de specialitate creşte odată cu creşterea nivelului de studii.
In terms of locality type, the reading behaviour is higher within the urban environment, where most of the respondents stated they read a book (48%) or specialised literature (52%) monthly, compared to the rural inhabitants, who never read.
În funcţie de tipul de localitate, comportamentul de lectură este mai mare în mediul urban, unde majoritatea respondenţilor au declarat că citesc lunar o carte (48%) sau literatură de specialitate (52%), faţă de cei din mediul rural care nu citesc niciodată.
A possible explanation is that the access to books is easier in the urban area than in the rural one, where people do not have access to libraries or where there is only one library, a situation different from the urban area, where people have access to book stores, libraries and other places that could offer the publications they need.
O explicaţie posibilă este că accesul la cărţi se realizează mai uşor în zona urbană faţă de cea rurală, unde oamenii nu au acces la biblioteci sau există doar o bibliotecă, faţă de cei din oraşe care au acces la librării, biblioteci şi alte locuri care le pot oferi materialele necesare.
Distribution of respondents who read books, on age groups
Distribuţia în funcţie de vârstă a respondenţilor care citesc cărţi
18-34years old 35-49 years old 50-64years old 65 years old and above
18-34 ani 35-49 ani 50-64 ani 65 ani şi peste
■ Never ■ Annually l Monthly
■ Niciodată ■ Anual ■ Lunar
Distribution of respondents who read specialised literature, on age groups
Distribuţia în funcţie de vârstă a respondenţilor care citesc literatură de specialitate
At the level of Bucharest, the results are not very different from the results at national level, when we consider reading specialised literature; 66% of the respondents stated they never read specialised literature, while
La nivelul oraşului Bucureşti, rezultatele nu reprezintă o diferenţă mare faţă de rezultatele la nivel naţional, atunci când vine vorba de lecturarea literaturii de specialitate; 66% din respondenţi au afirmat că nu citesc niciodată literatură de specialitate, iar
30% never read any other type of books.
30% nu citesc niciodată niciun alt tip de carte.
Frequency of reading books or specialised literature, for Bucharest respondents
Frecvenţa cu care respondenţii din Bucureşti citesc cărţi sau literatură de specialitate
Respondents aged 18-34 read books monthly (34%), followed by respondents aged 35-49 (30%).
Respondenţii cu vârste cuprinse între 18 şi 34 de ani citesc lunar cărţi (34%), pe locul doi plasându-se cei cu vârste între 35 şi 49 de ani (30%).
As regards the specialised literature, it is preferred by young respondents in Bucharest, too; 43% of them prefer to read specialised literature.
În ceea ce priveşte literatura de specialitate, aceasta se află printre preferinţele respondenţilor tineri şi în Bucureşti; 43% dintre aceştia preferă să citească literatură de specialitate.
The education level highlights the fact that respondents with higher education
Nivelul de educaţie
domestic network of electronic cultural goods and domestic cultural
Ziare şi reviste Respondenţii care au participat la acest
Frequency of reading newspapers or magazines
Aceste rezultate ne arată
Distribution of respondents who read newspapers, on age groups
Distribuţia în funcţie de vârstă a respondenţilor care citesc ziare
Distribution of respondents who read magazines, on age groups
Distribuţia în funcţie de vârstă a respondenţilor care citesc reviste
Newspapers (36%) and magazines (37%) are chosen mainly by respondents with high school or post-high school, while people with higher education (34% - magazines and 31% - newspapers) choose this type of reading to a lower degree, which shows that they prefer to read books or other types of literature more than they do newspapers and magazines.
Ziarele (36%) şi revistele (37%) sunt alese în special de respondenţii cu studii liceale sau post-liceale şi mai puţin de cei cu studii universitare (34% - reviste şi 31% -ziare), ceea ce demonstrează că cei cu un nivel ridicat de educaţie preferă să citească cărţi sau alt gen de literatură, mai mult decât ziare sau reviste.
In terms of locality type, both magazines (48%) and newspapers (48%) are preferred monthly by people living in the urban environment, while in the rural areas 40% of the respondents read newspapers monthly and 39% prefer magazines.
La nivelul tipului de localitate, atât revistele (48%), cât şi ziarele (48%) sunt preferate de către cei din mediul urban lunar, comparativ cu cei din mediul rural care citesc lunar ziare (40%) şi reviste (39%).
The access to the mass media is more limited in the rural areas compared to the urban ones, and this explains the differences between the two types of localities.
Accesul la presă în zonele rurale este mai limitat faţă de cel din zona urbană, de aici rezultând diferenţele între cele două tipuri de localitate.
Newspapers and magazines - Bucharest
Ziare şi reviste - Bucureşti
The analysis made at the level of Bucharest shows that there is quite a big difference from the analysis at national level, as Bucharest respondents prefer to read newspapers (61%) and magazines (58%) monthly.
Analiza realizată pe Bucureşti ne arată că există o diferenţă destul de mare faţă de analiza realizată la nivel naţional, respondenţii de aici preferă să citească lunar ziare (61%) şi reviste (58%).
The education level makes the difference between Bucharest and the rest of the country in that Bucharest respondents with higher education read more newspapers (40%) and magazines (42%) monthly.
Nivelul de educaţie face diferenţa între Bucureşti şi naţional prin faptul că cei din Bucureşti cu studii universitare citesc lunar mai multe ziare (40%) şi reviste (42%).
The interest in the mass media increases with the level of education, at the level of Bucharest.
Cu cât nivelul de educaţie este mai ridicat, cu atât interesul pentru presă este mai ridicat şi la nivelul oraşului Bucureşti.
In terms of age, youngsters (18-34 years old) read newspapers (38%) and magazines (35%) the most.
În ceea ce priveşte vârsta (18-34 de ani), tinerii sunt cei care citesc cel mai mult ziare (38%) şi reviste (35%).
Graph 14.
Graficul 14.
Frequency of reading newspapers or magazines, for Bucharest respondents
Frecvenţa cu care respondenţii din Bucureşti citesc ziare sau reviste
USING TECHNOLOGY IN THE CULTURAL CONSUMPTION, DEPENDING ON AGE
UTILIZAREA TEHNOLOGIEI ÎN CONSUMUL CULTURAL ÎN FUNCŢIE DE VARIABILA VÂRSTĂ
The youth use applications and software for various types of consumption more frequently than the other age categories.
Tinerii utilizează mai des aplicaţii şi softuri pentru diverse tipuri consum decât celelalte categorii de vârstă.
listening to music, digital games.
Utilizarea tehnologiei în consumul cultural în funcţie de variabila vârstă
Table 4.
Pentru vizionat filme, ascultat muzică
Using technology in the cultural consumption, depending on age
Pentru reţele de socializare şi comunicare (Facebook, Twitter, Messenger etc.)
I have, but don't use
Prelucrări grafice (pentru grafică digitală)
I neither have, nor use
Pentru hărţi, transport etc.
Reading newspapers, magazines, books or other online publications
Aceştia sunt de altfel şi cei mai familiarizaţi cu tot ceea ce ţine de noile tehnologii.
Cultural events (programmes of theatres, cinema theatres, museums, festivals etc.)
Adulţii folosesc aplicaţiile pentru aproximativ aceleaşi activităţi şi pentru aceleaşi scopuri ca şi tinerii.
Social and communication networks (Facebook, Twitter, Messenger etc.)
reţeaua domestica de bunuri culturale electronice si consumul cultural domestic
I have, but don't use
Pentru evenimente culturale (programe teatre, cinematografe, muzee, festivaluri etc.)
I neither have, nor use
InformaÅ£ii turistice (excursii, vacanÅ£e, pachete de turism)
Reading newspapers, magazines, books or other online publications
Pentru vizionat filme, ascultat muzică
Cultural events (programmes of theatres, cinema theatres, museums, festivals etc.)
Pentru reţele de socializare şi comunicare (Facebook, Twitter, Messenger etc.)
Tourist information (trips, holidays, tourist packages)
Pentru editat conţinut foto şi video
Watching online movies, listening to music
Pentru editat conţinut audio
Social and communication networks (Facebook, Twitter, Messenger etc.)
Prelucrări grafice (pentru grafică digitală)
Photo and video content editing
Pentru hărţi, transport etc.
Do you currently have/use on your computer/tablet/e-book reader/phone applications for...
Dvs. aveţi/ folosiţi în prezent pe computer/ tabletă/ e-book reader sau telefon, aplicaţii...
Do you currently have/use on your computer/tablet/ebook reader/phone applications for...
Dvs. aveţi/folosiţi în prezent pe computer/tableta/e-book reader sau telefon, aplicaţii...
Television (98%), books (50%), music (90%) and magazines (55%) are in the top of respondents' preferences in terms of domestic cultural consumption.
Televizorul (98%), cărţile (50%), muzica (90%) şi revistele (55%) se regăsesc în topul preferinţelor respondenţilor atunci când vorbim de consum cultural domestic.
Movies (88%), specialised literature (23%), radio (76%) and newspapers (50%) take the next positions in this top and are related - to a certain extent - to the preferences on the first positions.
Filmele (88%), literatura de specialitate (23%), radio-ul (76%) şi ziarele (50%) sunt următoarele alegeri ale respondenţilor şi care, într-o oarecare măsură, se leagă cu preferinţele enumerate mai sus.
A possible explanation might be given by the Internet consumption, which offers the possibility to download music, movies, to buy specialised literature in digital format, to read the newspapers online.
O posibilă explicaţie, ar putea fi dată de consumul de pe Internet care oferă posibilitatea de a descărca muzică, filme, de a cumpăra cărţi de literatură de specialitate în format digital, de a citi presa în variantă online.
TV-broadcast movies are not generally the latest, therefore respondents
Filmele difuzate la televizor nu sunt printre cele mai noi şi
prefer to download movies from the websites hosting a large number of the newest movies or they prefer going to the cinema theatre to watch the premiere of a new movie.
atunci respondenţii preferă să descarce filme de pe site-urile care găzduiesc un număr mare de filme de actualitate sau preferă mersul la cinematograf pentru a vedea în premieră un film nou apărut.
Music surpasses radio shows, a possible cause for this being the large number of ads within radio programmes, which drive the consumers towards searching music on the Internet, more diversified and without advertising breaks.
Muzica devansează emisiunile de la radio, o cauză posibilă fiind numărul mare de publicitate care există în cadrul emisiunilor difuzate la radio ceea ce determină oamenii să caute muzică pe Internet, mai diversificată şi fără pauze publicitare.
Books are more preferred than specialised literature because, in the last years, books have been distributed along with various newspapers and thus people have had the opportunity to buy and re-read them.
Cărţile sunt alese mai mult decât literatura de specialitate deoarece, în ultimii ani, cărţile au fost distribuite cu diverse ziare şi cu această ocazie oamenii au avut posibilitatea de a le cumpăra şi de a le reciti.
Karatzogianni, Athina &amp; Kuntsman, Adi, Digital Cultures and the Politics ofEmotion: Feelings, Affect and Technological Change (New York: Palgrave Macmillan, 2012)
Karatzogianni, Athina &amp; Kuntsman, Adi, Digital Cultures and the Politics of Emotion: Feelings, Affect and Technological Change (New York: Palgrave Macmillan, 2012)
WITHIN THE CONTEXT OF GLOBALISATION
CULTURĂ STRĂINĂ ÎN CONTEXTUL GLOBALIZĂRII
National and foreign culture within the context of globalisation
Cultura naţională si cultura din alte ţări în contextul globalizării
In the last years, various types of discourses, from the institutional, politic, academic or public-policy discourse to the mass-media and everyday cultural discourse (i.e. on the concept of national culture) have been focused on towards concepts like cultural diversity and cultural unity, national and/vs. European culture or globalisation, national/local vs. European values, interculturality and multiculturality, intercultural dialogue.
In ultimii ani, diferite tipuri de discursuri, de la cel instituţional, politic, academic sau al politicilor publice, la discursul din media şi chiar cel cotidian referitor la cultură (în sensul conceptului de cultură naţională), au fost orientate pe concepte ca: diversitate culturală şi unitate culturală, cultură naţională şi/ vs. cultură europeană/globalizare, valori naţionale/locale vs. valori europene, interculturalitate si multiculturalitate, dialog intercultural.
These concepts entered the discourse on culture, once Romania moved towards the European system, after its accession into the European Union.
Aceste concepte au pătruns în discursul despre cultură, odată cu trecerea la sistemul european, prin integrarea României în Uniunea Europeană.
Furthermore, if we consider that “the integration within the European space is a step in the integration in the circuit of globalisation”1, the discourse on the preservation and enhancement of the national cultural values refers also to the context of the globalisation process.
Mai departe, dacă vom considera că „integrarea în spaţiul european este o etapă a integrării în circuitul globalizării"1, discursul despre prezervarea şi potenţarea valorilor culturale naţionale se referă şi la contextul procesului de globalizare.
Hereinafter we shall briefly analyse the concepts related to culture (cultural identity, cultural diversity etc.) and globalisation, by selecting the general ideas that define these concepts, as well as the particular ideas that help us better understand the conceptual frame used in our research theme.
În continuare, vom discuta, pe scurt, conceptele legate de cultură (identitate culturală, diversitate culturală etc.) şi globalizare, selectând ideile generale, care definesc aceste concepte şi mai specific ideile care ajută la o mai bună înţelegere a cadrului conceptual folosit în tema noastră de cercetare.
An overall review of the specialised papers that use concepts on cultural values and debate
1 Delia Suiogan, ,Cultural Identity Within the Framework of Globalization', Memoria ethnologica, Nr. 38-39, 2011,
Besides the international political structures, which are the main mechanisms that enforce norms in the process of globalisation, this process was considerably facilitated by the free flow of information within the contemporary societies, which also brought along the current fear of cultural standardisation2.
Pe lângă structurile politice internaţionale, care sunt mecansimele principale ce impun normele în procesul globalizării, acest proces a fost facilitat în mod considerabil şi de fluxul liber al informaţiilor din societăţile contemporane, care, totodată, a adus în actualitate şi teama de standardizarea culturală2.
According to Robins, globalisation has facilitated people's mobility and cultural exchanges, but globalisation itself does not contribute directly to the cultural citizenship.
Conform lui Robins, globalizarea a facilitat mobilitatea oamenilor şi schimburile culturale, dar globalizarea însăşi nu contribuie direct la cetăţenia culturală.
As we have mentioned above, one of the most frequently used concepts within the discourse on the national values versus the European/global values is the concept of cultural diversity.
După cum am menţionat mai sus, unul dintre conceptele cel mai des utilizate, în discursul valorilor naţionale versus valorile europene/ globale, este cel al diversităţii culturale.
This refers to the cultural differencesbothatmicrolevel(thelevelofindividuals and communities within a society) and at
Acesta face referire la diferenţele culturale atât la
According to Delia Suiogan, “cultural diversity depicts a basic phenomenon of the present society.
Conform autoarei Delia Suiogan, „diversitatea culturală înfăţişează un fenomen de bază al societăţii actuale.
It focuses on existing cultural differences between people, as well as between various groups, as multiple identities: traditions, customs, manners of approaching education and society from the intercultural viewpoint.
Ea vizează diferenţele culturale existente între oameni, precum şi cele dintre grupuri diverse, ca identităţi multiple: tradiţii, obiceiuri, modul de abordare a educaţiei şi a societăţii din perspectiva interculturală.
Cultural Europe between transition and modernity is not only diversity, but also unity”4.
Europa culturală aflată între tranziţie şi modernitate nu este doar o diversitate, ci şi o unitate."