natgillin/translations-raw huggingface dataset:
People who are more prone to piracy live in poor societies, in less technologically developed societies, in societies with a high degree of corruption, in societies with authoritarian political systems, in countries which do not produce or produce very few digital goods (software, music, films etc.); overall, youngsters are more prone to piracy than adults.
Vor dezvolta mai degrabă comportamente de piratat oamenii din societăţi mai sărace des, oamenii din societăţile mai puţin dezvoltate tehnologic, oamenii din societăţile cu un nivel ridicat de corupţie, tinerii sunt mai degrabă înclinaţi să pirateze, decât persoanele adulte, oamenii din societăţile cu sisteme politice autoritare, oamenii din ţări care nu produc bunuri digitale (softuri, muzică, filme etc.) sau produc foarte puţin.
Individuals' values determine their position in relation to what they have access to at a certain moment.
Valorile indivizilor determină o poziţionare în raport cu ceea ce au la dispoziţie la un moment dat.
The access to certain types of goods is less appreciated than the access to other goods.
Accesul la anumite tipuri de bunuri este mai puţin apreciat decât la altele.
A society's resources, life standards, education etc. determine the level of interest and the
Resursele unei societăţi, nivelul de trai, educaţia etc. dictează nivelul de interes şi capacitatea de investiţie
investment capacity of people.
din partea oamenilor.
Most of the people do not find it peculiar to pay for the food they consume, for example, but they do not feel the same about a movie or a song.
Majoritatea oamenilor nu consideră nefiresc să plătească pentru produsele alimentare pe care le consumă, spre exemplu, însă nu consideră acelaşi lucru si despre un film sau o piesă muzicală.
The construction of perception and attitude comes from the feedback one gets regarding their behaviour.
Construcţia percepţiei şi a atitudinii vine din feedbackul pe care îl primeşte un om vizavi de un comportament manifestat de el.
If the society, community or the groups one belongs to do not sanction a behaviour, this becomes an acceptable reality for the individual.
Dacă societatea, comunitatea sau grupurile din care omul face parte nu sancţionează un comportament, acesta devine o realitate acceptabilă pentru individ.
Moreover, the social distance felt by an individual as regards an object or situation tends to raise his/her level of carelessness and ignorance.
Mai mult, distanţa socială pe care o resimte un individ faţă de un obiect sau o situaţie tinde să crească nivelul de neglijenţă şi ignoranţă al lui.
» Easy to obtain » Unprotected » Anonymous » Free of charge » Numerous
Pentru că bunurile sau produsele au fost:
The frequency of Internet use influences the level of piracy.
Frecvenţa utilizării internetului influenţează nivelul pirateriei.
While adults or elderly do not use the Internet very frequently, youngsters do it very often, and consequently they also download cultural goods and products the most.
Dacă persoanele adulte sau vârstnice nu utilizează internetul la fel de des, tinerii sunt şi cei care descarcă cel mai mult bunuri şi produse culturale.
Consumption among youth is the highest, and so is the incidence of Internet theft cases.
Consumul în rândul tinerilor este mai mare, la fel şi incidenţa cazurilor de furt de pe internet.
Psycho-sociological profile of digital pirates
Profilul psihosociologic al celor care piratează
The need to have objects or individuals' need for possession comes from their desire to permanently connect reality to the fact of “having”, “owning”, “possessing”.
Nevoia de a avea obiecte sau nevoia de posesie a indivizilor izvorăşte din dorinţa de a ne conecta permanent la realitatea de „am”, „deţin”, „posed”.
Social alienation or people's anomy makes them search for other sources of value- and emotional attachment.
Alienarea socială sau anomia oamenilor îi determină să caute alte surse de ataşament emoţional şi valoric.
In the absence of contact with a group (in the traditional sense), of a value system to embrace and due to their alienation from the group, people seek substitutes for the feelings of happiness and balance.
În lipsa contactului cu un colectiv (aici în sensul clasic, tradiţional), din cauza înstrăinării de acesta şi în lipsa unui sistem de valori la care să adere, oamenii caută substitute ale sentimentelor de fericire şi echilibru.
Particularisation and the feeling of control are present in all the things / actions of the people, especially in modern and postmodern societies.
Particularizarea şi sentimentul de control au loc în toate lucrurile / acţiunile pe care oamenii le desfăşoară, mai ales în societăţile moderne şi postmoderne.
The same need for control also occurs in the case of virtual goods and technologies.
Aceeaşi nevoie de control apare şi în cazul tehnologiilor şi al bunurilor virtuale.
Apparently, the need for individualisation / affiliation has nothing in common with technology or with the digital world, but the theories of nothingness/abstract developed by neuro-sociologists reveal people's lack of valorisation for the intangible.
Nevoia de individualizare / afiliere nu are aparent nimic de-a face cu tehnologia sau cu lumea digitală, însă teoriile nimicului / abstractului dezvoltate de neurosociologi aduc în discuţie lipsa de valorizare pe care oamenii o atribuie nepalpabilului.
More simply put, “I do not cherish, I do not value something I cannot touch or feel”.
Mai simplu spus, „nu preţuiesc, nu valorizez ceva ce nu pot atinge, nu pot palpa”.
During the classical interaction with objects, all the senses and sensations are activated in man's relationship with the objects and with the reality around him.
În timpul interacţiunii clasice cu obiectele, toate simţurile şi senzaţiile sunt activate în relaţia omului cu obiectele şi realitatea din jurul său.
Generally, in the digital world or cyberspace, only two senses stay active: the hearing and the sight.
În lumea digitală sau cyber space-ul, doar două simţuri mai rămân, în general, active: auzul şi văzul.
A study12 made at the Louisville University, USA, explains the phenomenon of piracy at micro (individual) level.
Un studiu12 realizat la Universitatea din Louisville, SUA, explică fenomenul pirateriei la nivel micro (individual).
The author, George Higgins13, shows that attitudes (Rahim, Seyal &amp; Rahman, 2001), low self-control (Higgins, 2005), social learning (Skinner &amp; Fream, 1997) and the theory of social discouragement (Gopal et al, 2004; Higgins, Wilson &amp; Fell, 2005) are directions that can or must explain the piracy phenomenon.
Autorul George Higgins13 arată faptul că atitudinile (Rahim, Seyal &amp; Rahman, 2001), autocontrolul scăzut (Higgins, 2005), învăţarea socială (Skinner &amp; Fream, 1997) şi teoria descurajării sociale (Gopal et al, 2004; Higgins, Wilson &amp; Fell, 2005) sunt direcţii prin care se poate sau ar trebui explicat fenomenul pirateriei.
The data collection of the studies and the abovementioned theories focus on people's rational choice and self-control.
Colecţia de date din studiile şi teoriile menţionate mai sus punctează forte pe alegerea raţională a oamenilor şi pe autocontrol.
In recent years, criminology and crimerelated sciences have forwarded studies and research which try to explain the psychosociological nature of deviant/delinquent behaviours.
Criminologia sau ştiinţele din domeniul penalului au avansat în ultimii ani studii şi cercetări care încearcă să explice natura psihosociologică a comportamentelor deviante / delincvente.
Why do certain people tend more to be deviant and commit crimes and others don't?
De ce anumiţi oameni tind să fie mai degrabă devianţi şi să comită infracţiuni şi de ce alţii nu?
The theory, called “self-control and rational choice” comes with the following hypothesis: “All individuals are born with a propensity for crime, and children develop selfcontrol through socialisation and discipline.
Teoria, denumită „self-control and rational choise” aduce următoarea ipoteză: „Toţi indivizii sunt născuţi cu o înclinaţie către infracţionalitate, iar copiii dezvoltă autocontrolul prin socializare şi disciplină.
14 Stephen G. Tibbetts, Craig Hemmens, Criminological Theory.
14 'Stephen G. Tibbetts, Craig Hemmens, Criminological
The frame of rational choice is based on situational inductions and impediments, such as the mental analysis of the costs and benefits of a crime.
„Cadrul alegerii raţionale se bazează pe inducţii şi impedimente situaţionale, cum ar fi de exemplu analiza mentală a costurilor şi a beneficiilor unei infracţiuni.
15 DeLisi, Matt and G. Vaughn, Michael The GottfredsonHirschi Critiques Revisited.
15 DeLisi, Matt şi G. Vaughn, Michael The GottfredsonHirschi Critiques Revisited.
16 Deviant behavior - a behaviour that is not legally criminalised.
16 Comportament deviant = care nu intră sub incidenţa legii.
Delinquent behaviour - a behaviour that is legally criminalised
Comportament delincvent = care intră sub incidenţa legii
DOMESTIC NETWORK OF PHYSICAL CULTURAL GOODS
REŢEAUA DOMESTICA DE BUNURI CULTURALE FIZICE
The Internet consumption, including digital piracy, is closely related to the digital consumption and to the existence of devices to facilitate the access to digital goods.
Consumul de internet, inclusiv pirateria digitală, este strâns legată de consumul digital şi de existenţa unor dispozitive care să faciliteze accesul la bunuri digitale.
These devices are part of a set of objects that make up the electronic infrastructure in a household and grant the consumers' access to digital goods: music, films, games, books etc. The electronic cultural goods network of the household includes several categories of goods:
Aceste dispozitive fac parte dintr-o set de obiecte ce compun infrastructura electronică dintr-o gospodărie şi oferă acces consumatorilor la bunuri digitale: muzică, filme, jocuri, cărţi etc. Reţeaua de bunuri electronice culturale din gospodărie include mai multe categorii de bunuri care intră în următoarele categorii:
• Complex electronic goods (multimedia): television set and computer / laptop, which perform most of the media functions (audio, video etc.).
• bunuri electronice complexe (multimedia): televizorul şi computerul / laptopul, care îndeplinesc majoritatea funcţiilor media (audio, video etc.).
• Audio electronic goods - goods that mainly serve this purpose (audio playing): radio, tape recorder, record player, CD player, MP3 player and iPod.
• bunuri electronice audio; bunurile care servesc în principal acestui scop (redare audio): radioul, casetofonul, pick-upul, CD playerul, MP3 playerul şi iPodul.
• Interactive electronic goods: mobile telephone, photo camera, MP3 player, digital camera, smartphone, e-book reader and tablet, regardless of their main function.
• bunuri electronice interactive: telefonul mobil, camera de luat vederi, MP3 playerul, aparatul foto digital, smartphone-ul, e-book readerul şi tableta, indiferent de principala funcţie pe care aceste bunuri o îndeplinesc.
• Simple or satellite TV antenna, TV cable and Internet - belong to the category of digital services that exist within the household.
• antena TV (simplă sau satelit), cablul TV şi internetul intră în categoria serviciilor digitale existente în cadrul gospodăriei.
These are complementary services which serve the purpose to supplement other existent electronic goods in order to multiply
Acestea din urmă sunt servicii complementare care au scopul de a suplimenta alte bunuri electronice existente pentru a le multiplica sau îmbunătăţi
or improve the basic functions they serve
funcţiile de bază pe care acestea le deservesc (Barometrul de consum cultural 2012).
What factors encourage or discourage piracy?
Ce încurajează şi ce descurajează pirateria?
When explaining the digital piracy phenomenon, we must take into account both social and personal motivations.
În explicarea fenomenului pirateriei digitale trebuie să ţinem cont atât de motivaţiile de natură socială, cât şi de cele de natură personală.
At individual level, there is a set of factors that may positively or negatively affect the piracy behaviour.
La nivel individual, există un set de factori care pot afecta pozitiv sau negativ comportamentul de piratat.
1. The knowledge and understanding of the legislation; the copyright and penalties entailed by digital piracy correlate positively or negatively to the level of digital piracy, which decreases with the increase of the information level.
1. Cunoaşterea şi nivelul de înţelegere al legislaţiei; copyrightul şi sancţiunile pe care le implică pirateria digitală se corelează pozitiv sau negativ cu nivelul pirateriei digitale, care scade odată cu creşterea nivelului de informare.
2. The costs or prices of the digital goods affect the level of piracy, as people think that if some costs are too high, the only way they can access the goods is by pirating them.
2. Costurile sau preţurile bunurilor digitale afectează nivelul pirateriei, oamenii considerând că dacă unele costuri sunt prea ridicate, singura manieră prin care pot accesa bunurile este să le pirateze.
3. The risk of being punished - the greater the certainty that an individual will be punished if they pirate, the lower that individual's possibility to engage in piracy.
3. Riscul de a fi pedepsit - Cu cât certitudinea că un om va fi pedepsit dacă piratează este mai mare, cu atât scade posibilitatea ca acesta să pirateze.
4. The feeling of guilt has a positive impact on the frequency of piracy.
4. Sentimentul de vinovăţie are un impact pozitiv asupra frecvenţei pirateriei.
Some sociological studies19 show that the feeling of guilt plays an important
Rezultatele unor studii sociologice19 indică faptul că sentimentul de vinovăţie joacă un rol important în intenţia de a pirata sau nu.
(n.d.)
(f.a.)
role in the intention to pirate or not.
sau accesul facil la bunuri digitale creşte riscul de a pirata.
At social level - 1.
La nivel social - 1.
Family and friends play an important role in modelling the behaviour and attitude towards digital piracy - by means of approval or disapproval.
Familia şi prietenii joacă un rol important în modelarea comportamentului şi a atitudinii vizavi de pirateria digitală prin aprobare sau dezaprobare.
2. Learnt behaviour and previous experiences - People who pirated in the past are more prone to pirate in the future, too.
2. Comportamentul învăţat şi experienţele anterioare - Cei care au piratat anterior sunt mai degrabă înclinaţi să pirateze şi în viitor.
3. Critique of the copyright law - In states where software is not produced there is a belief that copyrights are in fact used to monopolise the software production and distribution.
3. Critica privind legea drepturilor de autor - În statele în care nu se produc softuri există o credinţă că drepturile de autor sunt de fapt folosite pentru a monopoliza producţia şi distribuţia de software.
4. The power system - In democratic states, which enjoy political freedom and a high level of civic attitude, the piracy level is lower.
4. Sistemul de putere - În statele care sunt democrate şi care se bucură de libertate politică şi nivel ridicat de civism, nivelul de piraterie este mai scăzut.
5. Benefits of piracy - The states that produce the best digital goods record lower rates of piracy than the states which produce less.
5. Beneficiile pirateriei - Statele care produc cele mai bune bunuri digitale înregistrează rate mai scăzute ale pirateriei decât cele care produc mai puţin.
6. Systemic corruption - Digital piracy is a micro-level reproduction of the macrosocial system = systemic corruption reproduces itself at individual level, like a living body.
6. Corupţia sistemică - Pirateria digitală este o reproducere la nivel micro a sistemului macro social = corupţia sistemică se reproduce, asemenea unui organism, la nivel individual.
The Global Barometer of Corruption20 made in Romania shows that Romanians have a low level of trust in the state institutions and their integrity.
Barometrul global al corupţiei20 realizat în România arată faptul că românii au un nivel scăzut de încredere în instituţiile statului şi integritatea lor.
Bo Rothstein's distinction shows that there is a strong connection between the generated social capital and the participation in social life.
Distincţia lui Bo Rothstein arată că între capitalul social generat şi participarea la viaţa socială există o legătură puternică.
The low level of trust and the perception that the institutions are not fair reflect on the way society is generally perceived.
Nivelul redus al încrederii şi percepţia că instituţiile nu sunt corecte se reflectă asupra modului în care este percepută societatea în general.
Yet, piracy also has its benefits, particularly for certain creative sectors and types of production.
Însă există şi beneficii ale pirateriei, în special pentru anumite sectoare creative şi anumite tipuri de producţie.
If we consider the example of the artists who produce music, it seems that, among them, digital piracy has brought more gains than losses.
Dacă luăm exemplul artiştilor care produc muzică, se pare că, pentru aceştia, pirateria digitală a adus mai multe plusuri decât pierderi.
There are many examples, from artists who launched themselves on the Internet and were promoted via online sharing to artists who, starting from their launch on the Internet, managed to obtain profits and sell tickets in live events and concerts.
De la artişti care s-au lansat pe internet şi au fost promovaţi prin intermediul share-ului şi până la artişti care, plecând de la lansarea pe internet, au reuşit să obţină profit şi încasări din concerte şi evenimente live.
These artists' advertising effort was much less than in the case of artists who promoted their work via classical methods or advertising agencies.
Efortul lor de promovare a fost mult mai mic decât în cazul celor care şi-au promovat munca prin metode clasice sau prin agenţii de publicitate.
They reached the target public and their consumers via the Internet and file sharing.
Au ajuns la publicul ţintă şi la consumatorii lor prin internet şi prin file sharing.
The ratio cost-efficiency can be positive for certain industries and goods or negative for others.
Raportul costeficienţă poate fi pozitiv pentru anumite industrii sau bunuri sau negativ pentru altele.
The European Commission generated a report for the year 2011, in which several sets of data on the music consumers from five states of the EU were evaluated.
Comisia Europeană a generat un raport pentru anul 2011, în care au fost evaluate mai multe seturi de date despre consumatorii de muzică din cinci state ale Uniunii.
Several conclusions were reached, among which:
Printre concluzii:
• The illegal music consumption may stimulate the legal consumption of music.
• Consumul ilegal de muzică poate stimula consumul legal de muzică.
• The illegal music consumption may provide information that can be the base for future music purchases (particularly for those music tracks that are not public).
• Consumul ilegal de muzică poate oferi informaţii ce pot sta la baza unei achiziţii viitoare de muzică (mai ales pentru acele piese care nu sunt publice).
transparenţa guvernării (Forms of Corruption in the Public Sector and Governance Transparency).
21 Cristina Urse, Forme ale corupţiei în sectorul public şi transparenţa guvernării.
Doctoral dissertation.
Teză de doctorat.
Bucharest University.
Universitatea Bucureşti.
• The illegal consumption can encourage the consumption of other productions of the same artist (other songs).
• Consumul ilegal poate încuraja şi consumul altor producţii de la acelaşi artist (alte piese).
• Although the illegal music consumption has negative effects on the purchase of music on CDs or other physical media, it has a positive effect on the stimulation of purchase via legal music downloads over the Internet.
• Deşi consumul ilegal de muzică are efecte negative asupra cumpărării de muzică pe CD-uri sau alte suporturi fizice, are un efect pozitiv asupra stimulării cumpărării prin descărcarea legală de muzică de pe internet.
Statistic characteristics of music consumers (EU)
Caracteristici statistice ale consumatorilor de muzică (UE)
22 Bastard et al., in Luis Aguiar and Bertin Martens.
22 Bastard et al., în Luis Aguiar şi Bertin Martens.
European Commission
Comisia Europenă
The sample includes all the music users, natural persons who either buy, "view" or download.
Eşantionul include toţi utilizatorii de muzică, persoane fizice, care fie cumpără, „vizualizează" sau descarcă.
Buyer = an individual who clicked at least one site for legal downloading in 2011.
Cumpărător = individ care a dat un clic pe cel puţin un site de descărcare legală în cursul anului 2011.
Streamer = individual who clicked at least one legal streaming site in 2011.
Streamer = individ care a dat clic pe cel puţin site-ul de streaming legal în cursul anului 2011.
Downloader = person who clicked at least one illegal music site in 201123.
Downloaders = persoană care a făcut clic pe cel puţin un site de muzică ilegal în cursul anului 2011.24
23 Luis Aguiar and Bertin Martens.
24 Luis Aguiar şi Bertin Martens.
European Commission.
Comisia Europenă.
Internet consumption.
Graficul 2.
Who are the Internet consumers in Romania?
InfluenÅ£a vÃ¢rstei asupra consumului de internet.
Graph 1.
Utilizarea internetului în funcţie de vârstă
Internet use - national level 55%
Consumul de internet.
Influence of age on the Internet consumption.
Utilizarea internetului - nivel naţional
Interned use by age
Nu ştiu / Nu răspund
High school - stage 1
Studii universitare de lungă durată
Influence of the residence area on the Internet consumption
InfluenÅ£a mediului de rezidenÅ£Ä asupra consumului de internet
Internet use by occupational status
Utilizarea internetului în funcţie de statusul ocupaţional
Director, manager with subordinated employees
Director, manager cu angajaţi în subordine
Physicians, pharmacists, personnel with higher education in humanities
Cadre cu studii superioare umaniste, medici, farmacişti
Young people use the Internet most regularly, as compared to all other age categories.
Tinerii utilizează internetul cu cea mai mare regularitate dintre toate categoriile de vârstă.
People with higher education use the Internet more than those with middle school education or no education.
Oamenii cu studii superioare utilizează internetul mai mult decât cei cu studii medii sau fără educaţie.
For people in the rural areas, the Internet is not as frequent a practice as for those in the urban areas.
Pentru cei din mediul rural, internetul nu este o practică la fel de frecventă ca pentru cei din mediul urban.
An explanation may be the access to an Internet connection, as well as the fact that the population in the rural environment is much older than the urban population.
O explicaţie ar fi accesul la o reţea de internet, dar şi faptul că populaţia din mediul rural este mai îmbătrânită decât cea din mediul urban.
Furthermore, a possible explanation resides in the quick penetration of certain social or entertainment practices in the urban areas, as compared to rural ones.
De asemenea, o posibilă explicaţie ar fi legată şi de maniera rapida prin care anumite practici sociale sau de divertisment penetrează mediul urban în comparaţie cu mediul rural.
Moreover, the statistical weight of people in urban areas who might perform / work in fields that require an activity on the Internet is higher.
În plus, ponderea oamenilor din mediul urban care pot activa / lucra în domenii care presupun activitate şi pe internet este mai mare.
The service infrastructure is more developed in the cities than in the rural areas.
Infrastructura serviciilor este mai degrabÄ dezvoltatÄ Ã®n oraÅe decÃ¢t Ã®n mediul rural.
In urban areas, the access and contact with the technological development
În mediile urbane, accesul şi contactul
are greater and faster than in rural areas and the new consumption practices (entertainment, communication, information practices etc.) are more easily and quickly adopted by the population.
cu dezvoltarea tehnologică este mai mare şi mult mai rapidă decât în rural şi noile practici de consum (de divertisment, de comunicare, de informare etc.) sunt mai uşor şi mai repede adoptate de populaţie.