natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Thus, the persons who live with their partner and have children under 15 years of age have a greater probability to be omnivores than the rest of the respondents.
Astfel, persoanele care locuiesc cu partenerul / partenera şi au copii în vârstă de până la 15 ani au o probabilitate mai mare să fie omnivore decât celelalte.
This effect is stronger in the case of women.
Acest efect este mai puternic în cazul femeilor.
'Artele Spectacolului, Între Alfabetizare Şi Elitizare.”
'Artele Spectacolului, Între Alfabetizare Si Elitizare.”
Hoffmann, Karolina, Wieslaw Bryl, Jerzy T. Marcinkowski, Agata Strazynska, and Pupek-Musialik Danuta.
Hoffmann, Karolina, Wiesfaw Bryl, Jerzy T. Marcinkowski, Agata Strazynska, and Pupek-Musialik Danuta.
Annals ofAgricultural and Environmental Medicine 18, no. 2 (2011): 398-403.
Annals of Agricultural and Environmental Medicine 18, no. 2 (2011): 398-403.
cultural consumption and leisure practices in the public space
Chicago: The University of Chicago Press, 1992.
Migratia Economică a Românilor: 1990-2006.
Migraţia Economică a Românilor: 1990-2006.
The probability to have an omnivorous cultural or leisure consumption behaviour
Şanse mai mici pe măsură ce înaintează în vârstă
Higher chances for women than for men
Şanse mai mari pentru femei decât pentru bărbaţi
Moderate effect Exp(B) = 1.702
Efect moderat Exp(B) = 1,702
Civil status and family structure+
Starea civilă şi componenţa familiei+
Higher chances for the persons who live in a couple and have children aged under 15, as compared to the persons who are single and do not have children.
Şanse mai mari pentru persoanele care locuiesc în cuplu şi au copii sub 15 ani faţă de persoanele care sunt singure şi nu au copii
Moderate effect Exp(B) = 1.641
Efect moderat Exp(B) = 1,641
Civil status and family structure, by gender***
Starea civilă şi componenţa familiei, în funcţie de gen***
Higher chances for married women, with children, than for men in the same situation as well as than women with a different marital status and family structure
Şanse mai mari pentru femeile căsătorite, cu copii, decât pentru bărbaţii în aceeaşi situaţie, dar şi decât femeile cu stare civilă şi componenţă a familiei diferite
Moderate effect Exp(B) = 1.386 Exp(B) = 1.336
Efect moderat Exp(B) = 1,386 Exp(B) = 1,336
- Persons with no occupation, persons who work in agriculture and non-qualified workers have lower chances than those with occupations requiring a high degree of qualification**
- Persoanele fără ocupaţie, cele ocupate în agricultură şi muncitorii necalificaţi au şanse mai mici decât cele cu ocupaţii de înaltă calificare**
- Workers in the field of services and qualified workers have lower chances than the persons with high-qualification occupations***.
-Lucrătorii în domeniul serviciilor şi muncitorii calificaţi au şanse mai mici decât persoanele cu ocupaţii de înaltă calificare***
- Pupils and students have lower chances than the persons with high-qualification occupations+
-Elevii şi studenţii au şanse mai mici decât persoanele cu ocupaţii de înaltă calificare+
People who frequently invite friends over their house have higher chances
Oamenii care invită mai des prieteni acasă la ei au şanse mai mari
Listening to music and radio***
Efect puternic Exp(B) = .250
Higher frequency of consumption raise the chances for a person to be an omnivore
Frecvenţa mai mare de consum creşte şansele de a fi omnivor
An increase of the intellectual motivations is associated with an increase of chances.
O creştere a motivaţiilor intelectuale este asociată cu o creştere a şanselor
Index of ownership of devices that allow the access to cultural products***
Indice deţinere dispozitive care permit accesul la produse culturale***
A higher number of such devices increases the chances of cultural or leisure omnivorousness.
Un număr mai mare de astfel de dispozitive cresc şansele de omnivorism cultural sau de agrement
Predictors that influence rural residents' frequency of participation in activities within the cultural centre.
Predictori care influenţează frecvenţa de participare a rezidenţilor din mediul rural la activităţile desfăşurate la căminul cultural.
Linear regression
Regresie liniară
Effect on attending the cultural centre in rural areas
Efect asupra frecventării căminului cultural în mediul rural
negative**(model I) negative* (model II)
Persoanele fără educaţie formală faţă de persoanele
in the second model, the impact is no longer significant
Persoanele care au terminat doar gimnaziul sau
Persons with middle school or first stage of high school education, as compared to persons with higher education
treapta I de liceu faţă de persoanele care au terminat studii superioare
in the second model, the impact is no longer significant
în al doilea model, impactul nu mai este semnificativ
Business owners and freelancers, as compared to agricultural and non-qualified workers
Patroni şi lucrători pe cont propriu faţă de
in the second model, the impact is no longer significant
în al doilea model impactul nu mai este semnificativ
positive** (appears only in model II)
pozitiv** (apare doar în al II-lea model)
positive* (appears only in model II)
pozitiv* (apare doar în al II-lea model)
* The first model, which includes socio-demographic characteristics only (age, gender, education, occupation, marital status and family structure), explains 9% of the variation of the dependent variable, natural logarithm from the frequency of participation in cultural activities within the cultural centre.
* Primul model care include doar caracteristici socio-demografice (vârstă, gen, educaţie, ocupaţie, status marital şi compoziţie a familiei) explică 9% din variaţia variabilei dependente, logaritm natural din frecvenţa participării la activităţi culturale la căminul cultural.
The second model includes an extra measure of sociability, a measure of devices that allow the access to cultural information and products, a measure of the migration experience, measures of leisure interests, such as watching TV, listening to the radio, music consumption and reading books, magazines and newspapers.
Al doilea model include în plus o măsură a sociabilităţii, o măsură a dispozitivelor care permit accesul la informaţii şi produse culturale, o măsură a experienţei de migraţie, măsuri ale preocupărilor de timp liber, cum ar fi urmăritul emisiunilor TV, a emisiunilor radio, consumul de muzică şi cititul de cărţi, reviste şi ziare.
This explains approximately 14% of the dependent variable.
Acesta explică aproximativ 14% din variaţia variabilei dependente.
Layout: Bogdan Pălici, Aurora Pădureanu Graphs: Cătălin Toma Translation: Cristina Elena Andrei
Ana-Maria Despoiu, George Dinu, Marian-Gabriel Hâncean, Stefania Matei, Iulian Oană, Bogdan Pălici, Elena Trifan
Carmen Croitoru (coord.), Anda Becuţ (coord.), Liviu Chelcea, .... -
Descrierea CIP a Bibliotecii Naţionale a României
NATIONAL iNSTiTUTE FOR CULTURAL RESEARCH AND TRAiNiNG (NiCRT)
Bucureşti : Pro Universitaria, 2017 (Barometrul de consum cultural, ISSN 2393-3062)
Tel: +4021 891 91 03 _ Fax: +4021 893 31 75 _ Web: http://www.culturadata.ro/
Tel: 021 891 91 03 _ Fax: 021 893 31 75 _ Website: http://www.culturadata.ro/
No. 7, I. Maniu Blvd., Cotroceni Business Center, Block C, ground floor, Postal Code 060274, sector 6, Bucharest, Romania.
Bulevardul Iuliu Maniu nr. 7, corp C, parter, Sector 6, Bucureşti Tel: 0733 672 111 _ email: editura@prouniversitaria.ro
Methodology and Theoretical Framework 19
Metodologie şi precizări teoretice 19
Public Infrastructure and Social Impact of Culture 27
Infrastructura publicÄ Åi impactul social al culturii 27
Objectified Cultural Capital 67
Capitalul cultural obiectificat 67
Forms of Participation in Cultural and Recreational Activities in the Public Space. . . 117
Forme de participare la activităţi culturale şi recreative în spaţiul public 117
Social Capital and Cultural Consumption Among Seniors 165
Capital social şi consum cultural în rândul seniorilor 165
Reading Practices in Contemporary Context 211
Practici de lectură în context contemporan 211
Contemporary Practices and Preferences in Music and Dance Consumption . . . . 245
Practici şi preferinţe contemporane de consum în muzică şi dans
Authors: Anda Becuţ and Carmen Croitoru
Autori: Anda Becuţ şi Carmen Croitoru
In a society where information is power and statistics are essential in any public policy, strategy or project, the Cultural Consumption Barometer provides and explains (by means of the main social sciences' theories) the statistical and opinion data and offers an in-depth knowledge of the manner in which the cultural creations and services are received (or not), of the values, perceptions, as well as of the behaviours, needs and expectations of the general population.
Într-o societate în care informaţia înseamnă putere iar statisticile sunt esenţiale în orice proiect, strategie sau politică publică, Barometrul de Consum Cultural furnizează şi interpretează (cu ajutorul principalelor teorii din ştiinţele sociale) date statistice şi de opinie şi oferă o cunoaştere aprofundată a modului în care sunt receptate (sau nu) creaţiile şi serviciile culturale, a valorilor, percepţiilor, precum şi a comportamenelor, nevoilor şi aşteptărilor populaţiei generale.
The Cultural Consumption Barometer follows the methodological models provided at international level by the studies of the UNESCO Institute for Statistics, of the Department for Prospective and Statistical Studies within the French Ministry of Culture and Communications or the European Commission's special Eurobarometers on cultural themes.
Barometrul de Consum Cultural urmează modelele metodologice oferite la nivel internaţional de studiile Institutului pentru statistici al UNESCO, cele ale Departamentului de Studii Prospective şi Statistice din cadrul Ministerului Culturii şi Comunicaţiilor din Franţa sau Eurobarometrele speciale pe teme culturale ale Comisiei Europene.
During all these years since the first edition, in 2005, the study has proved to be a key instrument for the experts in the cultural and creative sectors.
De-a lungul anilor care s-au scurs de la apariţia primei ediţii în anul 2005, studiul s-a afirmat progresiv ca instrument indispensabil specialiştilor din sectoarele culturale şi creative.
The Cultural Consumption Barometer provides important information on the dynamics of the values and practices in the contemporary Romanian society and facilitates the identification of the trends at national level, as well as at regional and local levels.
Barometrul de Consum Cultural oferă informaţii importante despre dinamica valorilor şi practicilor din societatea românească contemporană şi permite identificarea tendinţelor la nivel naţional, dar şi la nivel regional sau local.
The general objective of the Cultural Consumption Barometer is to provide relevant, updated statistical data for the establishment of the policies and projects of various cultural institutions and organisations, both at central and local levels.
Obiectivul general al Barometrului de Consum Cultural este de a furniza date statistice relevante şi de actualitate pentru fundamentarea politicilor şi proiectelor diferitelor organizaţii şi instituţii culturale, deopotrivă la nivel central şi local.
The structure of the Barometer includes several question-modules repeated annually, which allow for the identification of the trends, as well as distinct modules every year, depending on the themes of interest for the main research beneficiaries.
Structura Barometrului include câteva module de întrebări care se repetă anual şi care permit identificarea tendinţelor, dar şi module ce diferă de la an la an, în funcţiile de temele de interes ale principalilor beneficiari ai cercetării.
At European level, the public policies and strategies in the field of culture have started from the concepts of cultural democratisation and mediation and they are now gradually reorienting towards ascertaining the social and economic role of the culture.
La nivel european, politicile publice şi strategiile în domeniul culturii au pornit de la conceptele de democratizare şi mediere culturală şi acum se reorientează tot mai pregnant către afirmarea rolului social şi economic al culturii.
The Universal Declaration of Human Rights of 1948 stipulates in Article 22 that "Everyone, as a member of society, has the right to social security and is entitled to realization, through national effort and international co-operation and in accordance with the organization and resources of each State, of the economic, social and cultural rights indispensable for his dignity and the free development of his personality"2.
Declaraţia universală a drepturilor omului din 1948 prevede în articolul 22 faptul că „Orice persoană, în calitatea sa de membru al societăţii, are dreptul la securitatea socială; ea este îndreptăţită ca prin efortul naţional şi colaborarea internaţională, ţinându-se seama de organizarea şi resursele fiecărei ţări, să obţină realizarea drepturilor economice, sociale şi culturale indispensabile pentru demnitatea sa şi libera dezvoltare a personalităţii sale"2.
Furthermore, Article 27 establishes the rights to access culture: "Everyone has the right to freely participate in the cultural life of the community, to enjoy the arts and to share in scientific advancement and its benefits"3.
Iar articolul 27 completează, precizând drepturile de acces la cultură „Orice persoană are dreptul de a lua parte în mod liber la viaţa culturală a colectivităţii, de a se bucura de arte şi de a participa la progresul ştiinţific şi la binefacerile lui."
4 In the democratisation process, culture is instrumentalised, and the model proposed by Andre Malraux in France was taken over by other countries, including Romania, which has a cultural system similar to the French one, and for which this model is an opportunity to fill the gaps in the socioeconomic development, by means of culture.
4 Cultura este instrumentalizată în procesul de democratizare, iar modelul propus de Andre Malraux în Franţa a fost preluat de alte ţări, inclusiv de România, care are un sistem cultural asemănător cu cel francez şi pentru care acest model reprezintă o oportunitate pentru recuperarea decalajelor de dezvoltare socio-economică prin intermediul culturii.
The objectives of the Ministry of Culture during Malraux' mandate were to provide a nationally-coherent cultural offer through strong cultural institutions, to maintain a territorial
Obiectivele Ministerului Culturii din timpul mandatului lui Malraux au fost de a asigura o ofertă culturală coerentă la nivel
2 Universal Declaration of Human Rights, p. 3, available at http://www.anr.
2 Declaraţia universală a drepturilor omului, p. 3 disponibilă la http://www.anr. gov.ro/docs/legislatie/internationala/Declaratia_Universala_a_Drepturilor_ Omului.pdf
4 X. Greffe and S. Pflieger, La politique culturelle en France, 2009, p. 126
X. Greffe et S. Pflieger, La politique culturelle en France, 2009, p. 126
balance for the access to the cultural offer and in order to facilitate the development of cultural practices through an appropriate cultural infrastructure (endowed with cultural equipment and specialised human resources), to establish a legislative function, necessary for the artistic creation, and to provide regulations for the cultural market5.
naţional prin intermediul unor instituţii culturale puternice, de a menţine un echilibru teritorial pentru accesul la oferta culturală şi pentru a facilita dezvoltarea practicilor culturale printr-o infrastructură culturală adecvată (dotată cu echipamente culturale şi resurse umane specialitate), de a institui o funcţie legislativă indispensabilă pentru creaţie artistică şi de a asigura o reglementare a pieţei culturale.
Subsequently, this approach was supplemented with the diversification of the cultural offer, in order to ensure the access for all social and ethnic groups, the recognition of multiculturalism and of the importance of the private sector in the production and distribution of cultural goods and services.
5 Ulterior, acestei abordări i s-au adăugat diversificarea ofertei culturale pentru asigurarea accesului pentru toate grupurile sociale şi etnice, recunoaşterea multiculturalismului şi a importanţei sectorului privat în producţia şi distribuţia de bunuri şi servicii culturale.
The issues of maintaining a balance between the state's intervention and non-intervention in culture is still a hot topic in the European cultural policies, and the French model chooses the first, while the Anglo-Saxon model favours the minimal involvement in the intermediation of the cultural supply and demand relation.
Problematica menţinerii unui echilibru între intervenţia şi non-intervenţia statului în cultură este încă un subiect fierbinte în politicile culturale la nivel european, iar modelul francez optează pentru prima, în timp ce modelul anglo-saxon privilegiază implicarea minimală în intermedierea relaţiei dintre oferta şi cererea culturală.
The “laissez fair" policy, specific to the economy, wherein the market is minimally regulated and the role of the state is only to ensure that the rules of the game are observed by all the participants, is applied to the cultural and creative sectors with very good results in the countries where the entrepreneurial culture is developed.
Politica de „laissez fair'' specifică economiei, în care piaţa este reglementată minimal iar rolul statului este doar de a se asigura că regulile jocului sunt respectate de toţi participanţii, este aplicată sectoarelor culturale şi creative cu rezultate foarte bune în ţările în care cultura antreprenorială este dezvoltată.
This approach may hinder the ensuring of the cultural democratisation in the countries where there is no economic and social system appropriate for the fosterage of entrepreneurship.
Această abordare poate fi o frână în asigurarea democratizării culturale în ţările în care nu există un sistem economic şi social adecvat stimulării antreprenoriatului.
While some social sciences researchers believe that the demand should dictate the supply and consequently the state's intervention on the cultural market should be reduced, others believe that the supply creates the demand and therefore the state should intervene in those cultural fields where the commercialisation of the cultural act is not necessary.
Dacă unii cercetători din ştiinţele sociale consideră că cererea este cea care ar trebui să dicteze oferta şi în consecinţă intervenţia statului pe piaţa culturală trebuie să fie redusă, alţii consideră că oferta este cea care creează cerere şi atunci statul trebuie să intervină în acele domenii culturale unde comercializarea actului cultural nu este necesară.
Even though a great part of the researchers agree that the supply does not necessarily create a demand, they are aware that the supply determines and structures the demand, especially through the equipment and means for communication and for reaching the public9.
Chiar dacă mare parte din cercetători sunt de acord că oferta nu creează neapărat cerere, totuşi sunt conştienţi de faptul că oferta condiţionează şi structurează cererea, în special prin intermediul echipamentelor şi mijloacelor de comunicare şi de atingere a publicului.
In this scenario, the public, informed and aware of its importance, has the power in determining the cultural policies, which are built in accordance with the public's expectations from the state's institutions.
În acest scenariu, publicul, informat şi conştient de importanţa sa, deţine puterea în determinarea politicilor culturale, care se construiesc în concordanţă cu aşteptările populaţiei de la instituţiile statului.
Moreover, from this point of view, the public can influence the supply of products and services through the consumption or non-consumption practices, on which the success of a private cultural initiative greatly depends.
De asemenea, din această perspectivă publicul poate influenţa oferta de produse şi servicii prin practicile de consum sau nonconsum de care depinde în foarte mare măsură succesul unei iniţiative private în cultură.
The public is secondary in the approach that favours the influence of the supply on the demand, the accent falling on the (either public or private) cultural organisations, whose mission is to inform, transmit and promote cultural values, as well as to educate and inform the public, to create its horizon of expectations, to offer it a decoding system for the symbols and concepts the culture operates with, to form cultural practices and tastes.
Publicul este secundar în abordarea care privilegiază influenţa ofertei asupra cererii, accentul fiind pus pe organizaţiile culturale (fie ele publice sau private) care au misiunea de a conserva, transmite şi de a promova valorile culturale, dar şi de a educa şi informa publicul, de a-i crea un orizont de aşteptare, de a-i oferi un sistem de decodare a simbolurilor şi conceptelor cu care operează cultura, de a forma gusturi şi practici culturale.
The process of evaluation of the cultural policies' effects on the beneficiaries involves knowing the consumption practices, the reasons behind the participation or non-participation in the cultural act.
Procesul de evaluare a efectelor politicilor culturale asupra beneficiarilor lor implică o cunoaştere a practicilor de consum, a motivelor participării sau neparticipării la actul cultural.
In this context, in the introduction to this edition of the
În acest context, ne-am propus ca în introducerea la acest volum al Barometrului de Consum Cultural să evidenţiem
Barometer we aim at highlighting the main directions of the public policies in the field of culture at international level and their possible development in Romania, mainly from the viewpoint of this study.
principalele direcţii ale politicilor publice în domeniul culturii la nivel internaţional şi posibila dezvoltare a lor în România, în principal din perspectiva rezultatelor acestui studiu.
We shall synthesise the most relevant aspects found in the French cultural system - the closest to the Romanian cultural system, in structure and vision.
Vom sintetiza cele mai relevante aspecte care se regăsesc în sistemul cultural francez, cel mai apropiat ca structură şi viziune de sistemul cultural din România.
Furthermore, we shall point out those public interventions which could determine a higher level of cultural consumption and population's involvement in culture, thus accomplishing the desideratum of cultural democratisation.
De asemenea, vom puncta acele intervenţii publice care ar putea să determine un nivel mai ridicat al consumului cultural şi implicării populaţiei în cultură, îndeplinind astfel dezideratul democratizării culturale.
An important role in the cultural democratisation process was played by the matters of centralisation versus de-centralisation, and the main stake here was to ensure the cultural coherence in relation to the national identity, simultaneously with observing the right of self-administration at the level of local communities.
În procesul de democratizare culturală un rol important l-a jucat problematica centralizare versus descentralizare, miza principală fiind asigurarea coerenţei culturale în raport cu identitatea naţională, concomitent cu respectarea dreptului de auto-administrare la nivelul comunităţilor locale.
Romania's cultural system remained centralised until the 2000s, depending on each Culture minister's agenda, without necessarily having coherence as far as culture's national and international role was concerned.
11 În România sistemul culturii a rămas centralizat până în preajma anilor 2000 şi dependent de agenda fiecărui ministru al culturii, fără a avea neapărat o coerenţă în rolul pe care cultura ar trebui să-l joace la nivel naţional şi internaţional.
After this period, consecutive de- and recentralisations were experimented, but they were never based on a diagnostic-analysis of the system.
După această perioadă s-au experimentat descentralizări şi recentralizări succesive, dar la baza lor nu a stat niciodată o analiză-diagnostic de sistem.