natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The International Film Festival T-Mobile New Horizons - which takes place every year in the city of Wroclaw - is an example of a festival that “brings excellent opportunities of meeting, discussing and exchanging ideas, it discovers co-producers and new talents”7.
Festivalul Internaţional de Film T-Mobile New Horizons ce are loc în fiecare an în oraşul Wroclaw este un exemplu de festival care „aduce oportunităţi excelente de întâlnire, discuţie şi schimb de idei, găseşte co-producători şi noi talente”6.
One of the successful cinema theatres of Wroclaw is Dolnoslqskie Centrum Filmowe (DCF).
Una dintre sălile de cinema de succes din Wroclaw este Dolnoslqskie Centrum Filmowe (DCF).
It was included in a development programme that aimed at getting close to the community by attracting a target audience8: elderly citizens, children and disabled persons.
Aceasta a fost inclusă într-un program de dezvoltare care a urmărit apropierea de comunitate prin atragerea unui public ţintă7: cetăţenii în vârstă, persoanele cu dizabilităţi şi copiii.
In 2013 it joined the Europa Cinemas international network, in order to operate in a European context, and it continued its modernisation work, while competing with other projections played in the multiplex theatre.
În anul 2013 s-a alăturat reţelei internaţionale Europa Cinemas, pentru a funcţiona într-un context european şi a continuat lucrul pentru modernizare, concurând cu alte proiecţii rulate în multiplex.
Its manager, Marek Michalik, recounts how the new centre was established and how it has stimulated the cultural consumption in Wroclaw.
Managerul, Marek Michalik, povesteşte cum a luat fiinţă noul centru şi cum a stimulat consumul cultural în Wroclaw.
The centre is first of all known because it was built in 2011 in a place where an old cinema theatre, Warszawa cinema, once stood.
Centrul este cunoscut, în primul rând, pentru că a fost construit în 2011 în locul unei săli vechi de cinema, Warszawa cinema.
DCF serves the local community through the promotion of European films, as an alternative to the commercial Hollywood movies.
DCF deserveşte comunitatea locală prin promovarea filmelor europene, ca alternativă la filmele comerciale produse la Hollywood.
The public is attracted by the warm ambience, the comfortable and modern conditions, the accessible price of the tickets and the absence of commercials and popcorn.
Publicul este atras de atmosfera primitoare a sălilor, de condiţiile comfortabile şi moderne, de biletele cu preţ accesibil şi de absenţa reclamelor şi a consumului de popcorn.
By adopting the main goal of the Europa Cinemas network, DCF aims to attract the young public through the dissemination of educational programmes in schools and high schools.
Adoptând obiectivul principal al reţelei Europa Cinemas, cinematograful DCF urmăreşte atragerea publicului tânâr prin distribuirea unor programe educaţionale în şcoli şi în licee.
The enrichment of the cinema culture through the screening of classic and contemporary movies, the participation in discussions with the directors and actors and the running of short films made by youngsters and children on the International Children's Day are some of the programmes implemented in DCF.
Îmbogăţirea culturii cinematografice prin proiectarea unor filme clasice şi contemporane, participarea la discuţii cu regizorii şi actorii şi rularea unor scurt-metraje create de tineri şi copii de Ziua Copilului sunt câteva dintre rezultatele programului implementat în DCF.
Music-consumption stimulation of in the Czech Republic
Stimularea consumului de muzică în Cehia
The Czech Republic is one of the European countries with a rich music history.
Cehia este una dintre ţările europene cu o bogată istorie muzicală.
Named “the Conservatoire of Europe9” by Charless Burney in the 18th century, the Czech Republic is renowned for its valuable composers and
Numită în secolul al XVIII-lea „Conservatorul Europei”8 de către Charless Burney, Cehia este recunoscută pentru compozitori şi muzicieni valoroşi ca Johan Wenzel Stamitz, Bedrich Smetana,
9 'Visiting the Czech Republic - Culture, Embasy of the Czech Republic in Bucharest
8 'Vizitarea Republici Cehe- Cultura', Ambasada Republicii Cehe în Bucureşti
musicians such as Johan Wenzel Stamitz, Bedrich Smetana, Antonin Dvorak, Leos Janacek, Josef Suk or Bohuslav Martinu.
Antonin Dvorâk, Leos Janâcek, Josef Suk sau Bohuslav Martinu.
The musical tradition is preserved by means of organising national and international symphonic or chamber music festivals.
Tradiţia muzicală este continuată prin organizarea festivalurilor naţionale şi internaţionale de muzică simfonică sau muzică de cameră.
Preserving the musical identity is an objective for both the artists and their audience.
Conservarea identităţii muzicale reprezintă un obiectiv atât pentru artişti, cât şi pentru publicul lor.
In 2015 the International Music Festival Prazske Jaro will celebrate its 69th anniversary.
În 2015, Festivalul Internaţional de Muzică Prazske Jaro va împlini 69 de ani.
One of the successful projects that aimed at promoting music in the country and abroad is called Years of the Czech Music10, based on the collaboration between the Ministry of Culture, the Ministry of Foreign Affairs, the Ministry of Education and the Ministry for Regional Development.
Unul dintre proiectele de succes prin care s-a urmărit promovarea muzicii în ţară şi în afara ei se numeşte Anii muzici cehe9 şi are la bază colaborarea dintre Ministerul Culturii, Ministerul Afacerilor Externe, Ministerul Educaţiei şi Ministerul pentru Dezvoltarea Regională.
The Czech organisers enjoy financial support from the state, but at the same time the aid coming from other persons, groups or organisations from abroad - interested in the “collective promotion or the co-production of the programme or of the project” - is encouraged11.
Organizatorii cehi se bucură de suport financiar din partea statului dar simultan este încurajată intervenţia altor persoane, grupuri sau organizaţii din afara graniţelor, interesate de „promovarea colectivă sau co-producerea programului sau a proiectului”10.
The main objective of the programme is to be anchored in a European cultural context, with the theme “Unity in diversity”.
Principalul obiectiv este acela ca programul să se desfăşoare într-un context cultural european cu tematica „Unitate în diversitate”.
At the same time, the project aims to implement new education methods, to foster the cooperation between schools and artistic organisations and to set-up workshops to stimulate interaction, dialogue and creativity, in order to form and attract new audiences, as well as to keep the existing ones.
Alte dimenisiuni ale proiectului vizează implementarea unor noi metode de educaţie, cooperarea şcolilor cu organizaţiile artistice şi alcătuirea unor ateliere de lucru care să stimuleze interacţiunea, dialogul şi creativitatea, pentru a forma şi a atrage noi audienţe, dar şi pentru a le păstra pe cele deja existente.
The digital material “National identities in Czech music” is the proof of the cultural
Materialul electronic „National identityies in Czech music” face dovada demersurilor culturale de a veni în întâmpinarea tinerilor artişti de pretutindeni, pentru că muzica cehă este un
Published in 2012 by the Czech Music Council and the Institute for Arts and Theatre, with the support of the Ministry of Culture, the report synthesises the work of a much bigger project called “The Mapping of the cultural and creative industries DF 11 P01W031” and highlights the results of this project, which may be also applied to the Years of Czech Music project, the 2014 edition.
Editat în 2012 de Institutul de Arte şi Teatru şi Consiliul Muzical Ceh, cu suportul Ministerului Culturii, raportul cuprinde o sinteză a unui proiect mai mare numit „Cartografierea industriilor culturale şi creative DF 11 P01VV031” şi pune în lumină rezultatele acestuia care pot fi aplicate depotrivă proiectului Anii muzicii cehe, ediţia 2014.
In this version, one can find the discussions, comments and contributions of the composers, music critics and of several types of public - actively or passively involved in the development of these events.
În această versiune pot fi găsite discuţiile, comentariile şi contribuţiile compozitorilor, criticilor muzicali şi ale câtorva tipuri de public angajat activ sau pasiv în desfăşurarea acestor evenimente.
The musicological and ethno-musicological studies carried out by the lecturers or professors associated to the various institutes specialised in analysing and promoting music puts forward the importance of connecting to a social climate that protects the national culture.
Studiile muzicologice şi etnomuzicologice realizate de lectorii şi profesorii asociaţi diverselor institute specializate în analizarea şi promovarea muzicii pun în valoare importanţa racordării la o atmosferă socială care protejează cultura naţională.
Consumption promotion in the libraries of Croatia.
Stimularea consumului în bibliotecile din Croaţia
In 1998, the City Library of Rijeka, Croatia, initiated the vast project Youth for Youth with the purpose to promote reading and interaction within the local community.
În anul 1998, Biblioteca Orăşenească din Rijeka din Croaţia a iniţiat proiectul de amploare Tineri pentru Tineri cu scopul de a promova lectura şi interacţiunea în cadrul comunităţii locale.
The structure of the programme is simple, yet innovative: by means of various workshops, the library employees train a group of young volunteers.
Structura programului este una simplă, însă inovatoare: prin intermediul unor ateliere diverse, angajaţii bibliotecii instruiesc un grup de tineri voluntari.
The workshops take place regularly (weekly, twice a month or once a month) and approach various themes, such as:
Atelierele au loc în mod regulat (săptămânal, bilunar sau o dată pe lună) şi abordează tematici precum:
• Open Globe - a multimedia presentation of various foreign countries and their cultures.
• Open Globe - o prezentare multimedia a diverselor ţări străine şi a culturilor specifice acestor ţări.
• Bookworm Book Cafe - a club for young people passionate about reading, who want to share their thoughts and impressions related to the books they read.
• Bookworm Book Cafe - club pentru tinerii pasionaţi de lectură care doresc să îşi împărtăşească gândurile şi impresiile legate de cărţi.
• Teen Tea time - informal meetings between the community members with the purpose to socialise and improve their English language.
• Teen Tea time - întâlniri informale între membrii comunităţii cu scopul de a socializa şi de a-şi perfecţiona limba engleză.
This workshop has been directly supported over the years by the Embassy of Great Britain in Croatia.
Acest atelier s-a bucurat de-a lungul anilor de sprijinul direct al Ambasadei Marii Britanii din Croaţia.
The British ambassador in Croatia, Nicholas Jarrold, donated a valuable book collection for youth to the library.
Ambasadorul britanic din Croaţia, Nicholas Jarrold, a donat bibliotecii o colecţie valoroasă de cărţi pentru tineri.
The project Youth for Youth was enthusiastically welcomed within the community of Rijeka, therefore new workshops were gradually introduced.
Proiectul Tineri pentru Tineri a fost întâmpinat cu entuziasm în cadrul comunităţii din Rijeka, astfel încât noi ateliere au fost introduse treptat.
Through this programme, the image of the Rijeka City Library has known a significant improvement, thus becoming a real cultural pillar of the city.
Prin intermediul acestui program imaginea Bibliotecii Orăşeneşti din Rijeka a cunoscut o îmbunătăţire semnificativă, devenind un adevărat pilon cultural al oraşului.
The growth of its visibility is due both to the local media, which published vast articles on the workshops of the Rijeka City Library, and to the local sponsors.
La creşterea vizibilităţii bibliotecii au contribuit atât presa locală, care a prezentat ample articole cu privire la atelierele susţinute de Biblioteca Orăşenească din Rijeka, cât şi sponsorii locali.
Attracting young people towards the library will result in their transformation into ambassadors of the library, with the goal to develop creativity at national and global level.
Atragerea tinerilor către bibliotecă are ca finalitate transformarea acestora în ambasadori ai bibliotecii, urmărindu-se astfel dezvoltarea creativităţii la nivel naţional şi global.
The main advantage of the programme is that it does not require the allocation of large financial sources and it can take place anywhere.
Principalul avantaj al programului este faptul că acesta nu necesită alocarea de resurse financiare ample şi se poate desfăşura în orice loc.
Consumption stimulation in the museums of Slovakia
Stimularea consumului în muzeele din Slovacia
The Special Eurobarometer 39913, published in November 2013, shows the obstacles that the European citizens meet in accessing and participating in cultural activities.
Eurobarometrul special 39912 publicat în noiembrie 2013 arată care sunt obstacolele de care se împiedică cetăţenii europeni în accesarea şi participarea la activităţi culturale.
The lack of interest, the lack of spare time, too expensive tickets, limited options or poor quality are the main reasons that came up in the answers of the respondents from 27 EU countries; these are the reasons that have led to the decline of the cultural consumption, since 2007.
Lipsa de interes, lipsa timpului liber, bilete prea scumpe, opţiuni limitate sau calitatea slabă sunt printre principalele motive evocate de respondenţii din 27 de ţări din Uniunea Europeană; acestea sunt motivele care au condus la înregistrarea unui declin al consumului cultural, începând cu anul 2007.
13 Special Eurobarometer 399.
11 The Rijeka City Library
Cultural Acces and Participation Report', p.11
12 Special Eurobarometer 399.
This is the case, for example, for visits to historical monuments, museums and galleries or public libraries14”.
Acesta este cazul, de exemplu, pentru vizitele la monumentele istorice, muzee sau galerii de artă ori biblioteci publice”13.
However, the main answer given in 21 member states was the lack of interest / the lack of spare time, which are a barrier in visiting art galleries and museums more often.
Totuşi, principalul răspuns dat în 21 de state membre, a fost lipsa de interes/ lipsa timpului liber care reprezintă o barieră pentru a vizita mai des muzeele şi galeriile de artă.
The programmes for the cultural consumption stimulation have occurred as a need to protect the national heritage, through fruitful collaborations at international level.
„Forumul Culturilor Europene”15 este un astfel de proiect, care uneşte 13 ţări slave.
The “Forum for European Cultures”16 is such a project, which brings together 13 Slavic
Prin activităţile pe care le întreprinde, programul pune în legătură cercetători şi instituţii din domeniul artelor, educaţiei şi cercetării
15 Slovakia (European Union, 2015)
14 ‘Slovacia' (Uniunea Europeană, 2015)
“The Forum considers that one of its main missions is to promote and preserve the Slavic cultural heritage, particularly in the field of ethnography, musicology and archive studies”17.
„Forumul consideră că una dintre principalele sale misiuni este aceea de a promova şi conserva patrimoniul cultural slav, în special în ceea ce priveşte etnografia, muzicologia şi studiile de arhivă”16.
Through the support obtained from the European Social Fund, Bratislava has benefitted by a training programme for the personnel of the National Museum of Slovakia, with the purpose to attract and keep as wide a public as possible.
Prin suportul obţinut de la Fondul Social European, Brastislava s-a bucurat de un program de formare a personalului de la Muzeul Naţional al Slovaciei, cu scopul de a atrage şi întreţine un public cât mai larg.
The main objective of the programme was to help the museum's employees to improve their skills and learn new ones, during a two-year period.
Principalul obiectiv al programului a fost acela de a veni în sprijinul angajaţilor muzeului pe o perioadă de doi ani, pentru a-şi perfecţiona competenţele şi pentru a deprinde altele noi.
The project included curators, musicologists, directors and managers who attended specialised training sessions; the purpose was to transform the museum into a modern, visitor-oriented institution18.
În acest proiect au fost incluşi curatori, muzicologi, directori şi manageri care au participat la sesiuni de formare specializate, pentru a transforma muzeele în instituţii moderne cu o atitudine îndreptată către vizitator17.
Ever since the implementation of the project, in 2010, substantial improvements have been noticed as regards the relation between the museum's employees and the visitors.
Încă de la implementarea proiectului, din 2010, s-au observat îmbunătăţiri consistente în ceea ce priveşte relaţia dintre angajaţii muzeelor şi vizitatori.
he European Union countries have been fighting the cultural non-consumption phenomenon for over 10 years.
Ţările Uniunii Europene se luptă cu fenomenul de non-consum cultural de mai bine de 10 ani.
Other countries, like Poland, the Czech Republic, Croatia or Slovakia have learnt over the years that the EU-allocated investment funds are not sufficient for the durability and sustainability of a project; these characteristics can be ensured mainly through the participation of the community stakeholders.
Alte ţări, ca Polonia, Cehia, Croaţia sau Slovacia au învăţat de-a lungul timpului că alocarea de fonduri de investiţii de către Uniunea Europeană nu reprezintă o condiţie suficientă pentru durabilitatea şi sustenabilitatea unui proiect; aceste caracteristici pot fi asigurate îndeosebi prin participarea actorilor comunitari.
Cultural Acces and Participation Report (European Comission, 2013)
Cultural Acces and Participation Report (European Comission, 2013) &lt; http://ec.europa.eu/ &gt;
Visiting the Czech Republic - Culture (Embassy of the Czech Republic in Bucharest, 2015)
Vizitarea Republici Cehe- Cultura, (Ambasada Republicii Cehe în Bucureşti, 2015) &lt; http://www.mzv. cz/bucharest/ro &gt;
CULTURAL consumption within the public space.
CONSUMUL cultural în spaţiul public
ANDREI CRĂCIUN and ALEXANDRA MITOI
ANDREI CRĂCIUN şi ALEXANDRA MITOI
Before the '60s, in Europe, Roland Bathes or Fernand Braudel focused on the everyday-life culture and its social significance, while the members of the Frankfurt School approached the mass culture through the relation with the negative effects of the industrialisation and commercialisation processes1.
Anterior anilor 1960, în Europa, Roland Barthes sau Fernand Braudel şi-au îndreptat atenţia către cultura vieţii cotidiene şi a semnificaţiei sale sociale, iar membrii Şcolii de la Frankfurt au abordat cultura de masă prin relaţia cu efectele negative ale proceselor de industrializare şi comercializare1.
Since 1960s, the research on popular culture has been developing in US, including some of the Frankfurt School's ideas, updated in the '70s with the new approaches proposed within the Birmingham School, as a response to the criticism related to the idea of “mass culture”, i.e. the idea that popular forms of culture may be a way for social ressistance, they are possibilities to challenge the authority and identity2.
Din 1960, în S.U.A. începe să se dezvolte domeniul de studiu al culturii populare („popular culture") care încorporează o parte dintre ideile Şcolii de la Frankfurt şi cărora li se adaugă, începând cu anii 1970, noile abordări propuse în cadrul Şcolii de la Birmingham ca răspuns pentru critica ideii de „cultură de masă", respectiv ideea că formele populare de cultură pot fi modalităţi de rezistenţă, reprezintă posibilităţi de contestare a autorităţii şi identităţii2.
Since the ‘80,
Începând
2 C. Mukerji, 'Popular Culture' in International Encyclopedia of the Social Sciences, 2nd Edition (vol.3), p.2168-2169; S. M. Corse, ,Literature And Society' in International Encyclopedia of the Social Sciences, 2nd Edition (vol.3), p.1646
2 Chandra Mukerji, 'Popular Culture' in International Encyclopedia of the Social Sciences, 2nd Edition (vol.3), p.2168-2169
As regards the data collection and analysis, we used the following variables: the participation in cultural events, tipe of residences (rural vs. urban), the age group and the education level.
În ceea ce priveşte culegerea şi analiza datelor, am utilizat următoarele variabile: participarea la evenimente culturale, mediul de rezidenţă, grupa de vârstă şi nivelul de educaţie.
Some of the answers pertain to the two extremes of the cultural consumption: the high culture and the mass culture, but between these two limits there is a range of situations where the respondents choose, for example, to go to museums as often as they choose to practise a fitness sport.
O parte dintre răspunsuri se încadrează în cele două extreme de consum cultural: cultura înaltă şi cultura de masă, dar între aceste două extreme există o plajă de situaţii în care respondenţii aleg de exemplu să meargă la fel de des la muzee, la fel cum aleg să facă un sport de întreţinere.
This is due to the fact that at present a new omnivore cultural consumption or hybrid cultural practices are developing, combining several types of leisure activities.
Aceasta se datorează faptului că în prezent se manifestă un consum cultural de tip omnivor sau practici culturale hibride, care combină mai multe tipuri de activităţi pentru petrecerea timpului liber.
The openness to such a consumption and "bricolage" of the leisure activities materialises within all age groups.
Deschiderea spre un astfel de tip de consum şi de bricolare a activităţilor de loisir se manifestă la toate vârstele.
For instance, for the respondents aged 18-34, visiting museums every 2-3 months scored 7.2%, close to those who chose a fitness sport - 6.4%.
De exemplu, pentru respondenţii cu vârste cuprinse între 18 şi 34 de ani, frecventarea muzeelor la un interval de 2-3 luni înregistrează un procent de 7,2%, apropiat de cei care optează pentru un sport de întreţinere - 6,4%.
For the same period, we notice that for the persons aged 35-49, the cultural consumption of cinema and music / entertainment shows record almost equal percentages (7.5% and 7.7%, respectively).
Urmărind acelaşi interval de timp, putem spune că pentru persoanele cu vârste cuprinse între 35-49 de ani, consumul cultural de cinema şi cel de spectacole de divertisment sau muzică indică procente aproape egale (7,5%, respectiv 7,7%).
In the contemporary society, individuals are more able to move between decisional fields, as a consequence of a relaxation of the norms and conformity within certain social groups.
În societatea contemporană, indivizii au o putere de mişcare mai mare între câmpuri decizionale, ca urmare a diminuării normării şi conformării în anumite grupuri sociale din care fac parte.
Most of the time, the persons aged 50-64 and above 65 have already built a set of preferences and around them there are niche activities to which they are exposed as a consequence of occasionally meeting persons from other social circles.
De cele mai multe ori, persoanele cu vârsta cuprinsă între 50 şi 64 de ani şi cele peste 65 de ani şi-au format deja un set de preferinţe de-a lungul vieţii şi în jurul lor există activităţi de nişă cu care iau contact în urma unor întâlniri ocazionale cu persoane din alte cercuri sociale.
However, the above picture is general and it applies to persons who do not move too much from one decisional field to another.
Totuşi, viziunea expusă mai sus este una generală ce se aplică persoanelor care nu se mişcă foarte mult de la un câmp decizional la altul.
We may easily notice logical relations between numberless habits.
Pot fi urmărite cu uşurinţă relaţionări logice între o colecţie infinită de obiceiuri.
space, if the latter becomes the stage where each individual is an actor and will behave as one under the audience's pressure, or with the purpose to compete with other performers.
Raportat la analiza de faţă, tendinţele consumului cultural public ale respondenţilor pot fi explicate de cele mai multe ori prin accesul la un tip sau altul de cultură din localitatea în care trăiesc şi oportunităţile cu care intră în contact.