natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Occupations can be considered an objective indicator of the social class and, following Bourdieu's23 arguments, the social class system is supposedly in close relation with the type and frequency of the cultural consumption - an argument in the form of the homology between the space of the social hierarchies and that of the cultural consumption.
Ocupaţiile pot fi considerate un indicator obiectiv al clasei sociale, iar urmând raţionamentul lui Bourdieu,23 sistemul de clase sociale ar fi în strânsă legătură cu tipul şi frecvenţa consumului cultural, argument pus sub forma argumentului omologiei între spaţiul ierarhiilor sociale şi cel al consumului cultural.
This argument states that the hierarchy that exists between social positions is reflected in a hierarchy of cultural activities and that there is a correspondence between the two systems.
Acest argument spune că ierarhia ce există între poziţii sociale este reflectată într-o ierarhie a activităţilor culturale şi că există o corespondenţă între cele două sisteme.
Thus, for instance, the persons with a higher social status shall have an elitist cultural consumption.
Astfel, spre exemplu, persoanele cu un statut social mai ridicat vor avea un consum cultural de tip elitist.
Another type of reasoning says that, on the contrary, the persons with a higher social status shall manifest an omnivorous behaviour more often than the persons with a lower social status, whose behaviour will be mainly univorous and limited to mass cultural activities24.
Un alt tip de raţionament spune că, dimpotrivă, persoanele cu un statut social mai ridicat vor manifesta mai des un comportament de tip omnivor faţă de persoanele cu un statut social mai scăzut, al căror comportament va fi mai degrabă univor şi restrâns la activităţi culturale considerate de masă.
We can consider that the persons with occupations that require a
Totuşi, studenţii, beneficiind şi
However, the students, benefiting from both a high level of education and from more free time than employed persons, could have a higher level of cultural and leisure activities consumption than the latter.
de un nivel ridicat de educaţie şi de timp liber mai mult decât cei care lucrează, ar putea avea un nivel mai ridicat de consum cultural şi de agrement decât aceştia.
The residence area and the index that measures the number of electronic devices (mobile phone, television set, DVD player, CD player, computer) and services (such as Internet connection) that allow the access to the cultural media, refer to the availability of the infrastructure facilitating the connection to networks of cultural information circulation.
Mediul de rezidenţă şi indicele care măsoară numărul de dispozitive electronice (telefon mobil, televizor, DVD player, CD player, calculator) şi de servicii (ca de exemplu conexiunea la Internet) care permit accesul la media culturale, se referă la disponibilitatea infrastructurii de a facilita conectarea la reţele de circulaţie a informaţiei culturale.
While the residence area refers to the existence and accessibility of public spaces dedicated to the consumption of cultural activities, the index of electronic devices refers to intermediary media, which facilitate the circulation of information, so as to prepare the cultural consumption in the public space, inclusively.
Dacă mediul rezidenţial face referire la existenţa şi accesibilitatea unor spaţii publice destinate consumului de activităţi culturale, indicele dispozitivelor electronice se referă la mijloace intermediare, care facilitează circulaţia informaţiei, astfel încât să pregătească consumul cultural inclusiv în spaţiul public.
Another hypothesis will be that there is a smaller probability that the persons in the rural areas adopt an omnivorous cultural consumption, as compared to those the urban areas.
O altă ipoteză va fi aceea că există o probabilitate mai mică ca persoanele din mediul rural să adopte un consum cultural de tip omnivor, faţă de cele din mediul urban.
A proof in this respect is the hierarchy of values, which is different for the migrants who went abroad to work, as compared to the average of the sample.
25 O dovadă în acest sens o constituie ierarhia valorilor, care este diferită pentru migranţii care au fost plecaţi în afara ţării pentru lucru faţă de media eşantionului.
Thus, the percentage of migrants who stated that work and free time are very important aspects of their lives is 20% higher than the sample average.
Astfel, procentul migranţilor care au declarat că muncaşi timpul liber sunt aspecte foarte importante ale vieţii lor este mai mare decât media eşantionului cu 20%.
Another proof would be the fact that the migrants themselves consider that those who have been abroad “think differently”.
O altă dovadă ar fi faptul că migranţii înşişi consideră că cei care au fost plecaţi în străinătate „gândesc altfel”.
The migration experience is
Migraţia Economică a Românilor: 1990-2006 (Bucureşti:
25 Dumitru Sandu(Coord.), Locuirea Temporară în Străinătate.
Fundaţia pentru o Societate Deschisă, 2006), p. 57.
Migraţia Economică a Românilor: 1990-2006 (Bucharest:
INSTITUTUL NATIONAL PENTRU CERCETARE Şl FORMARE CULTURALĂ
Open Society Foundation, 2006), p. 57.
INSTITUTUL NATIONAL PENTRU CERCETARE Şl FORMARE CULTURALĂ
The next hypothesis states that the persons who have a direct or indirect migration experience will have a greater probability to be omnivorous, as compared to the persons who have no migration experience.
Ultima categorie de factori pe care o analizăm în acest capitol este compusă din alte preocupări de timp liber decât cele participarea la activităţi culturale şi de agrement în spaţiul public, şi anume urmărirea emisiunilor televizate, consumul de radio şi muzică, respectiv preocupări intelectuale (lectura cărţilor, ziarelor şi revistelor).
27 Vanherwegen and Lievens, for example, argue for the inclusion of the active participation in the field of arts (such as the engagement in visual and performing arts) in the category of cultural capital forms (Vanherwegen and Lievens, “The Mechanisms Influencing Active Arts Participation: An Analysis of the Visual Arts, Music, and the Performing Arts,” p. 436).
27 Vanherwegen şi Lievens, spre exemplu, argumentează pentru includerea participării active în domeniul artelor (cum sunt implicarea în artele vizuale şi performative), în categoria formelor de capital cultural (Vanherwegen and Lievens, "The Mechanisms Influencing Active Arts Participation: An Analysis of the Visual Arts, Music, and the Performing Arts,"p. 436).
One of the results of the 2014 Cultural Barometer shows that the persons who engage, in their free time, in creative activities such as dance, music, theatre, participate in cultural activities (such as performing arts) in the public space more often than the persons who do not have such interests (Croitoru and Bălşan, 'Artele spectacolului, între alfabetizare şi elitizare,”
Unul dintre rezultatele Barometrului Cultural din 2014 ne spune că persoanele care se implică în activităţi creative cum sunt dansul, muzica, teatrul, în timpul liber, participă mai des la activităţi culturale cum sunt artele spectacolului, în spaţiul public, decât persoanele care nu au astfel de procupări (Croitoru and Bălşan, 'Artele Spectacolului, între Alfabetizare Si Elitizare," p. 82).
cultural consumption and leisure practices in the public space
mai mari să fie omnivoră şi să participe mai des la activităţi recreative.
By interest in leisure activities we mean both the participation as a spectator in sports events in the public space, and the practice of a fitness sport, as well as trips outside the locality and strolls in green areas.
cultural, propunem să vedem care este frecventa cu care persoanele din eşantionul studiat au declarat că participă la activităţi recreative, în general, dar şi la subgrupuri de activităţi, adică la activităţile culturale, respectiv la activităţile de agrement propuse pentru analiză.
Frequency of participation in recreational activities in the public space in the last 12 months28 29
Frecvenţa de participare la activităţi recreative în spaţiul public în ultimele 12 luni28 29
£ Never 0 Very rarely Q Rarely Frequently Very frequently
0 Niciodată ^Foarte rar Rar Des Foarte des
If we take a look at Graph 2 and Graph 3, we realise that there is an imbalance between the participation in cultural events and the participation in leisure activities, the latter having a higher level of popularity.
28 Frecvenţa de participare la evenimentele culturale publice a fost dedusă pe baza numărului aproximativ de participări la evenimente cum ar fi mersul la cinema, operă, filarmonică, sărbători locale, teatru, muzee şi expoziţii de artă, spectacole de divertisment, în ultimele 12 luni dinaintea aplicării chestionarului.
Thus, we note that most of the respondents attend cultural events very rarely, this category referring to a participation of less than four times a year for any of the mentioned cultural activities.
Numărul de participări nu este exact întrucât a fost dedus din exprimări de felul următor: „Merg la teatru o dată la 2-3 luni".
Frequent participants are people who participate more often than once a month, but less than twice a month, and by very frequent consumption we mean more than twice a month.
Observăm astfel că cei mai mulţi dintre respondenţi merg foarte rar la evenimente culturale, această categorie referindu-se la o participare de mai puţin de patru ori pe an la oricare dintre tipurile de activităţi culturale menţionate.
We notice that more than half (52%) of the respondents show either a total disengagement, or a very low interest in the cultural events analysed here.
Constatăm că mai mult de jumătate (52%) din numărul respondenţilor manifestă fie o dezangajare totală, fie un interes foarte scăzut pentru evenimentele culturale analizate aici.
On the other hand, those who attend such events once a month or more frequently score a percentage of 23%, which means that the there is a balance between the regular consumers and the non-consumers (23%).
Pe de altă parte,cei care merg o dată pe lunăsau mai des la astfel de evenimente înregistrează un procent de 23%, ceea ce înseamnă că balanţa este echilibrată între consumatorii fideli şi non-consumatori (23%).
Frequency of participation in cultural events in the public space in the last 12 months
Frecvenţa de participare la evenimente culturale în spaţiul public în ultimele 12 luni
0 Never ^ Very rarely 0 Rarely Frequently Very frequently
0 Niciodată £ Foarte rar £ Rar Des Foarte des
Frequency of participation in leisure activities in the public space, in the last 12 months
Frecvenţa de participare la activităţi de agrement în spaţiul public în ultimele 12 luni
^ Never 0 Very rarely ^ Rarely Frequently Very frequently
0 Niciodată 0 Foarte rar Rar Des Foarte des
The level of interest in the cultural and leisure activities depicted in the above tables does not, however, tell us much about what exactly people do in their free time, what the respondents' favourite recreational activities were in the last 12 months before the discussion they had with us.
Nivelul interesului pentru activităţile culturale şi de agrement ilustrate în tabelele de mai sus nu ne spune totuşi mult despre ce anume fac oamenii în timpul liber, care au fost activităţile recreative preferate ale respondenţilor în cele 12 luni dinaintea discuţiei pe care au avut-o cu noi.
For the cultural activities, the hierarchy from the viewpoint of their attractiveness is the following, in descending order: participation in local celebrations, in entertainment shows, attending the cinema, museums or exhibitions, theatre performances and finally participation in philharmonics and opera performances.
ierarhia din punctul de vedere al atractivităţii este, începând cu cel mai popular tip de activitate: participarea la sărbătorile locale, la spectacolele de divertisment, la cinema, la muzee sau expoziţii, la spectacole de teatru, pentru ca spre final să regăsim participarea la spectacolele filarmonicii şi ale operei.
Within the leisure activities, the smallest nonparticipation rate is recorded for strolls in the park or green areas (approx. 20%).
În cadrul activităţior de agrement, cea mai mică rată de neparticipare este înregistrată pentru plimbările în parcuri sau spaţii verzi (aprox.
It is an activity for which 64% of the people showed a high interest, having gone to such a recreational place more than once every 2-3 months.
20%, activitate pentru care au manifestat un interes crescut aproximativ 64% dintre oameni, care au fost mai des de o dată la 2-3 luni într-un astfel de loc de recreere.
There follow, in descending order, in terms of attractiveness: trips outside the locality (practised at least once in the last 12 months by 66% of the respondents), the participation in sports competitions as spectators (which recorded an average frequency of at least once in the year prior to the interview, for 36% of the respondents) and practising a fitness sport (which seems to be the least popular leisure activity of all the activities discussed).
În ordinea inversă a atractivităţii, urmează excursiile în afara localităţii (practicate măcar o dată în ultimele 12 luni de 66% dintre respondenţi), participarea ca spectator la competiţii sportive (care a înregistrat o frecvenţă în medie de cel puţin o dată în anul anterior aplicării chestionarului în cazul a 36% dintre respondenţi) şi practicarea unui sport de întreţinere (care pare să fie cea mai puţin populară activitate de agrement dintre cele discutate).
However, those who engage in this kind of sports activities are among the most loyal consumers, as approximately 16% of the respondents state that they practise a fitness sport once a month or more often.
Totuşi cei care se angajează în activităţi sportive de acest fel sunt printre cei mai fideli consumatori, aproximativ 16% dintre respondenţi declarând că practică lunar sau mai des sport de întreţinere.
national institute for research and cultural training
Graficul 4.
In the following lines, we shall present the results of testing the hypotheses that highlight the connection between the education level, age, gender, occupational status, migration experience and the frequency of the cultural and leisure activities consumption.
In continuare vom prezenta rezultatele testării ipotezelor care evidenţiază legătura dintre nivelul de educaţie, vârstă, gen, statut ocupaţional, experienţă de migraţie şi frecvenţa de cosum cultural si de agrement.
One of the hypotheses advanced and a relation often confirmed in the specialised literature is that between the education level and the level of participation in cultural activities.
Una dintre ipotezele propuse şi o relaţie des confirmată în literatură este cea între nivelul de educaţie şi cel de participare la activităţi culturale.
Graph 6 suggests that the expected positive association is confirmed, i.e.: the higher the level of education, the higher the cultural consumption frequency.
Graficul 6 sugerează că asocierea pozitivă aşteptată este confirmată şi anume: cu cât creşte nivelul de educaţie, cu atât creşte frecvenţa de consum cultural.
Of those who have graduated from high school, less than 20% are non-consumers, and for those who have graduated at least from one college the percentage falls under 10%.
Dintre cei care au terminat liceul, mai puţin de 20% sunt non-consumatori, iar în cazul celor care au cel puţin facultate, procentul scade sub 10%.
activities, with an average participation frequency of those with no school or elementary school only
INSTITUTUL NATIONAL PENTRU CERCETARE Şl FORMARE CULTURALĂ
of more than twice a month, are found at the are found in this category.
INSTITUTUL NATIONAL PENTRU CERCETARE Şl FORMARE CULTURALĂ
Frequency of participation in leisure activities in the public space, depending on the event type (In the last 12 months, how often have you attended sports competitions, have you practiced fitness sports, have you gone on trips outside your locality, have you walked in parks / green areas?)
Frecvenţa de participare la activităţi de agrement în spaţiul public, în funcţie de tipul evenimentului (În ultimele 12 luni, cât de des aţi asistat la competiţii sportive, aţi făcut fitness/sport de întreţinere, aţi mers în excursii în afara localităţii, v-aţi plimbat prin parcuri/ zone verzi?)
Frequency of participation in cultural events, depending on the level of education
Frecvenţa de participare la evenimente culturale în funcţie de nivelul de educaţie
Never in the last 12 months Very rarely ( Rarely 4 Frequently Very frequently
^ Niciodată în ultimele 12 luni ^ Foarte rar Rar ( Des ţ Foarte des
Middle school and high school stage 1
Fără şcoală sau cu şcoală primară
No school / elementary school
* Chi-Square = 239.826309, p &lt; 0.001.
national institute for research and cultural training
consumul cultural si practicile de agRement în spaţiul public
Frequency of participation in leisure activities, depending on the education level
Frecvenţa de participare la activităţi de agrement în funcţie de nivelul de educaţie
0 Never in the last 12 months ţ Very rarely Rarely ( Frequently ( Very frequently
0 Niciodată în ultimele 12 luni £ Foarte rar Rar ( Des ţ Foarte des
Post-high school education, including apprentice schools
Şcoală postliceală, inclusiv de maiştri
No school / elementary school
Fără şcoală sau cu şcoală primară
The higher the education level, the more numerous respondents among the participants in leisure activities.
Cu cât nivelul educaţiei creşte, cu atât găsim un număr mai mare de respondenţi printre participanţii la activităţi de agrement.
The non-consumption rate within each category of persons is lower than in the case of cultural activities, even for those who do not have a formal education or have elementaryschool education only; this rate varies from less than 3% of the persons with higher education and almost 52% of the persons with no school.
Rata de nonconsum în cadrul fiecărei categorii de persoane este mai scăzută decât în cazul activităţilor culturale, chiar şi pentru cei care nu au educaţie formală sau au doar şcoală primară, variind de la mai puţin de 3% dintre persoanele cu studii superioare şi până la aproape 52% dintre persoanele fără şcoală.
For instance, even among the persons with higher education, those who participate frequently and very frequently in leisure activities are more numerous30 (approximately 65%) than those who participate in cultural activities often and very often (39%).
Spre exemplu, chiar şi în rândul persoanelor cu studii superioare, cei care participă des şi foarte des la activităţi de agrement sunt mai numeroşi30 (aproximativ 65%) decât cei
30 We can make this statement because the total number of respondents in Graph 6 is similar to the total number of respondents in Graph 7.
Următorul set de ipoteze care este supus verificării vizează legătura dintre vârstă şi frecvenţa participării la activităţi culturale şi de agrement.
The hypothesis stating that as the age grows the level of participation in cultural activities in the public space decreases was confirmed by the analyses, as we can see in Graph 831.
Au fost puţine persoanele care au refuzat să răspundă la întrebările legate de pariciparea la evenimente culturale şi respectiv de agrement.
The hypothesis stating that as people grow older, their level of participation in cultural activities within the public space decreases was confirmed by the analyses, as we can notice in Graph 8.
31 Reamintim că prin consum rar ne referim la consum mai rar de o dată pe lună a cel puţin un tip de eveniment cultural, în timp ce consumul foarte des ajunge la mai mult de 2 ori pe lună.
Thus, we can notice a decrease with
INSTITUTUL NATIONAL PENTRU CERCETARE Şl FORMARE CULTURALĂ
36 - 50 years old 51-64yearsold 65+years old
INSTITUTUL NATIONAL PENTRU CERCETARE Şl FORMARE CULTURALĂ
ageing in the consumption frequency.
Graficul 8.
national institute for research and cultural training
20 - 25 de ani
national institute for research and cultural training
26 - 35 de ani
Graph 9.
36 - 50 de ani
Frequency of participation in leisure activities, by age
51 - 64 de ani
The highest level of cultural consumption is identified from the age of 14 to the age of 35, where the frequent consumption appears in a proportion of 25-27%, and the very frequent consumption, i.e. at least twice a month, appears in a proportion of 10-13%.
După cum am menţionat în subcapitolul 3, prin sintagma „efect de generaţie/ cohortă” înţelegem efectul unui anumit mod de socializare a persoanelor, care variază în funcţie de climatul social în care acestea se dezvoltă şi care pot influenţa un anumit tip de comportament, cum este în cazul acesta participarea la evenimente culturale în spaţiul public.
36 - 50years old 51 - 64years old 65+yearsold
E nevoie, totuşi de o precizare.
and 20-25, respectively (categories where the participation frequency is the highest) there should be an ascending trend of the consumption, because in this stage of life these persons gradually familiarise themselves with the cultural life of the public space wherein they perform their activities.
Este oarecum previzibilca pentrupersoane foarte tinere, cu vârsta între 14 şi 19 de ani, şi respectiv 20-25 de ani, categorii în care frecvenţa participării este cea mai ridicată, să existe un trend ascendent al consumului pentru că
cultural consumption and leisure practices in the public space
consumul cultural si practicile de agRement în spaţiul public
Graph 10.
Graficul 9.
Frequency of participation in cultural events, by gender
Frecvenţa de participare la activităţi de agrement în funcţie de vârstă
Never in the last 12 months ^ Very rarely ^ Rarely Frequently Very frequently
A Niciodată în ultimele 12 luni Foarte rar A Rar Des A Foarte des
Frequency of participation in leisure activities, by gender
* Chi-Square = 227.601, p &lt; 0.001.
^ Never in the last 12 months ^ Very rarely ^ Rarely Frequently Very frequently
în această etapă a vieţii ele se familiarizează treptat cu viaţa culturală a spaţiului public în care activează.
Graph 9, which illustrates the relation between the level of participation in leisure activities and the age categories, shows more clearly the negative relation between the two attributes, age and participation.
Este posibil ca acest parcurs ascendent să dureze până în momentul în care obligaţiile profesionale şi familiale încep să acapareze o parte mai consistentă din resursele tinerilor32.
The line uniting the points that mark the percentage of persons in each age category, who participate very frequently in
Graficul 9, în care este reprezentată grafic relaţia dintre nivelul de participare la activităţi de agrement şi categorii de vârstă, arată într-un mod mai clar
• whether we speak of cultural events or leisure activities, the youngsters are the keenest consumers;
36 - 50 de ani 51 - 64 de ani 65+ de ani
national institute for research and cultural training
relaţia negativă dintre cele două atribute, vârstă şi participare.
national institute for research and cultural training
Prin urmare din aceste ilustraţii putem deduce următoarele:
Personnel and clerks with high school education
INSTITUTUL NATIONAL PENTRU CERCETARE Şl FORMARE CULTURALĂ
* Chi-Square = 294.330, p &lt; 0.001.
INSTITUTUL NATIONAL PENTRU CERCETARE Şl FORMARE CULTURALĂ
• Young people aged 14-19 and 20-25 participate in leisure activities more frequently than in cultural activities (more than70%practiseleisure activitiesfrequently and very frequently, while approximately 40% practise cultural activities);
agrement decât la activităţi culturale (mai mult de 70% practică des şi foarte des activităţi de agrement, spre deosebire de aproximativ 40% care pactică activităţi culturale);
• The transition from the 20-25 to the 26-35 years old category is marked by an abrupt decrease of the rate of very frequent practice of leisure activities; for cultural activities the decrease is less notable and takes place
• Trecerea de la categoria de vârstă 20-25 de ani la 26-35 de ani este marcată de o scădere bruscă a ratei de practicare foarte frecventă la activităţile de agrement; în cazul activităţilor culturale scăderea este mai puţin pronunţată şi are loc la la trecerea de la categoria de vârstă 26-35 de ani la categoria 36-50 de ani;