natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Specialized human resources are another point of the city's vitality.
Evoluţia indicelui de vitalitate a fost oscilantă.
A special situation is found at the cultural infrastructure, which had a spectacular development.
După o scădere destul de pronunţată în 2013, au urmat doi ani de creştere constantă.
The exponential growth was also reflected at the level of cultural participation reaching form the 44th place in 2011 to the 15th position in 2013.
Potenţialul cultural al oraşului este dat într-o mare măsură de două centre cu o capacitate crescută de formare a resurselor umane specializate.
The weak point of the the city is the creative industries sector with modest position in the ranking of this category of indicators.
Oraşul nu deţine o infrastructură culturală foarte diversă, dar prin apariţia unei noi săli de cinematograf a stimulat vitalitatea acestei categorii şi a contribuit la creşterea consumului cultural.
The evolution of cultural vitality index for the period under review doesn't show an uniform trend.
O dezvoltare a industriilor creative la nivelul oraşului ar schimba peisajul cultural.
The fact that the only city movie theatre has been closed in 2015 is one of the points that leads the whole
Evoluţia Indicilor de Vitalitate Culturală pe categorii de indicatori pentru municipiul Târgu Jiu (2010-2015)
The cultural vitality of cities.
Buget- Resurse umane a Industrii
The evolution of cultural vitality indices 117
cheltuieli pentru cultură ™ specializate ™ creative
Chart 29.
Vitalitatea culturală a oraşelor.
cultural consumption ” local expenses for culture
Evoluţia indicilor de vitalitate culturală 43
Chart 30.
Graficul 26.
The evolution of Cultural Vitality index for the city of Bistriţa (2010-2015)
Evoluţia Indicelui de Vitalitate Culturală pentru municipiul Târgu Jiu (2010-2015)
On the other hand, in recent years, Bistriţa has become more visible through unconventional cultural forms such as dance troupes, an example of this being the band urban dance school REBORN.
Un alt punct forte este consumul cultural al populaţiei, care se menţine la valori constante de-a lungul perioadei analizate, oscilând între poziţiile 5 (2010 şi 2011) şi locul 8 (2012, 2013, 2014, 2015).
These new forms of cultural production and cultural participation in the city may attract entrepreneurial initiatives to enhance and take full advantage of the creative potential of the city and the youth here.
Un punct slab al oraşului sunt cheltuielile bugetare alocate pentru cultură, dimensiune care a înregistrat valori negative ale indicelui de vitalitate pe fiecare an din analiză.
The hierarchy of the cities (2015) H9
La această asecensiune a
Table 4.
Graficul 27.
The rating of cities analyzed after participation in cultural activities index
Evoluţia Indicilor de Vitalitate Culturală pe categorii de indicatori pentru municipiul Braşov (2010-2015)
* Bucharest was not included in the analysis
Buget- Resurse umane ^ Industrii
The ranting of cities analysed according to expenditure budget allocated for culture
44 Vitalitatea culturală a oraşelor.
* Bucharest was not included in the analysis
Evoluţia indicilor de vitalitate culturală
concerning the budgetary data allocated for culture, City Hall of Călăraşi communicated the institution does not record budget expenditures for the cultural field in accordance with annexes sent NIRCT toward completion.
Evoluţia indicelui de vitalitate culturală pe perioada analizată a urmat un trend descendent cu o uşoară creştere în 2013 şi apoi cu o ascensiune semnificativă în 2015, în principal datorită valorilor înregistrate pe categoria de industrii creative.
44 According to address no. 19338/08.11.2016 as a response to NIRCT's request
Braşov este un oraş cu un potenţial cultural şi creativ crescut.
There is a limited number of cities which retains the same level of vitality on a longitudinal period and the same or similar positions in the rankings compiled on vitality period 2010-2015 and even compared to previous years.
Dacă la nivelul anului 2011 au fost raportate ca elemente de infrastructură muzeu, biblioteci şi un cinematograf, la nivelul anului 2014 infrastructura raportată cuprinde, pe lângă cele existente în 2011, un teatru de păpuşi, orchestră populară, ansambluri artistice.
On the other hand, in the top of the vitality we can notice unusual appearances such is the case of cities Satu Mare and Sfantu Gheorghe, Târgu Jiu, Sfântu Gheorghe or Bistriţa.
Creşterea exponenţială s-a reflectat şi la nivelul participării culturale, oraşul ajungând de pe locul 44 în 2011 pe locul 15 în 2013.
Another type of indicator that proved an engine of cultural vitality for an increasing number of municipalities is represented by specialized human resources category.
Punctul slab al oraşului este un sector al industriilor creative cu poziţii modeste în clasamentul acestei categorii de indicatori.
This kind of resources can shape the development of the local cultural and creative landscape.
Evoluţia indicelui de vitalitate culturală pentru perioada analizată nu prezintă o tendinţă uniformă.
Although there is an element of vitality which depends on the category of cultural infrastructure, cultural consumption becomes a major stake in the local development of cities and towns, having also, as the creative industries, a big impact in stimulating and maintaining the local vitality.
Deoarece Bistriţa este un oraş cu un număr crescut de resurse umane care se formează în instituţii cu profil cultural, ar fi de dorit ca acest grup de tineri cu potenţial să beneficieze de servicii şi facilităţi culturale care să-i stimuleze în acţiuni cu caracter cultural.
Creative Cities International, LLC, The Vitality IndexTM Ranking of 35 U.S. Cities.
Evoluţia Indicilor de Vitalitate Culturală pe categorii de indicatori pentru municipiul Bistriţa (2010-2015)
PricewaterhouseCoopers, Cities of the Future - Global Competition, Local Leadership.
Aceste ierarhii sunt importante prin posibilitatea de a vizualiza
2005, available at https://www.pwc. com/gx/en/government-public-sector-research/pdf/cities-final.pdf (accessed at 19.09.2016)
mai bine dinamica fiecărei categorii de indicatori în paralel cu poziţionarea oraşului după indicele final de vitalitate la nivelul anului respectiv.
Position in cultural participation index (2014)
Clasamentul oraşelor analizate după Indicele de infrastructură culturală
Position after the final cultural vitality index
*cu excepţia municipiului Bucureşti, care nu a fost inclus în analiză
" Bucharest was not included in the analysis
Indicele de vitalitate culturală final
Position in the expenditure budget allocated for
Bucureşti, care nu a fost inclus
* Bucharest was not included in the analysis
Tabelul 5.
Position in the expenditure budget allocated for
Clasamentul oraşelor analizate după Indicele cheltuielilor bugetare alocate pentru cultură
* Bucharest was not included in the analysis
Poziţia in Indicele cheltuielilor bugetare alocate pentru cultură (2015)
Index of expenditure budget allocated for
Tabelul 6.
Position in the specialized human resources
Clasamentul oraşelor analizate după Indicele resurselor umane specializate
* Bucharest was not included in the analysis
Bucureşti, care nu a fost inclus
Position in the specialized human
Bucureşti, care nu a fost inclus
Index of expenditure budget allocated for
Poziţia în Indicele participării culturale
* Bucharest was not included in the analysis
*cu excepţia municipiului Bucureşti, care nu a fost inclus
Position in the expenditure budget allocated for
Poziţia în Indicele participării culturale
* Bucharest was not included in the analysis
Poziţia în Indicele cheltuielilor bugetare alocate pentru cultură (2013)
The hierarchy of cities (2011)
Poziţia în Indicele de resurse umane specializate (2013)
Position in the cultural infrastructure
Indicele de resurse umane specializate
* Bucharest was not included in the analysis
Poziţia după Indicele de vitalitate culturală final
Position in the expenditure budget allocated for
*cu excepţia municipiului Bucureşti, care nu a fost inclus
Index of expenditure budget allocated for
Bucureşti, care nu a fost inclus
The hierarchy of cities (2010)
Poziţia în Indicele participării culturale
the cultural participation index (2010)
Poziţia în Indicele participării culturale
* Bucharest was not included in the analysis
Poziţia în Indicele participării culturale
Position in the expenditure budget allocated for culture index (2010)
*cu excepţia municipiului Bucureşti, care nu a fost inclus
Index of expenditure budget allocated for culture
Bucureşti, care nu a fost inclus
Position in the expenditure budget allocated
Bucureşti, care nu a fost inclus
Position in the specialized human resources
Bucureşti, care nu a fost inclus
Position in the creative industries
Bucureşti, care nu a fost inclus
Cultural Consumption Figures at Brancusi's House.
• ■/; -■ j-T 2, 'k ' ■/$ \'M
national institute for cultural research and training
O percepţie asupra ofertei culturale dinjudeţul Gorj
Authors: Carmen Croitoru (coordinator), Anda Becuţ Marinescu (coordinator), Ioana Ceobanu, George Matu, Bogdan Palici
Autori: Carmen Croitoru (coordonator), Anda Becuţ Marinescu (coordonator), Ioana Ceobanu, George Matu, Bogdan Palici
CIP description of the National Library of Romania
Descrierea CIP a Bibliotecii Naţionale a României
Cultural Consumption Figures at Brâncusi's House.
Cifre de consum cultural acasă la Brâncuşi : o percepţie asupra ofertei
A Perception on the Cultural Offer in the County of Gorj / Carmen Croitoru (coord.), Anda Becuţ Marinescu (coord.), Ioana Ceobanu, George Matu, .... - Bârlad : Universul Academic; Bucureşti : Editura Universitară, 2018 ISBN 978-606-94566-9-9 ISBN 978-606-28-0747-4
culturale din judeţul Gorj / Carmen Croitoru (coord.), Anda Becuţ Marinescu (coord.), Ioana Ceobanu, George Matu, .... - Bârlad : Universul Academic; Bucureşti : Editura Universitară, 2018 ISBN 978-606-94566-9-9 ISBN 978-606-28-0747-4
TÂRGU JIU PEOPLE'S ART SCHOOL
ŞCOALA POPULARĂ DE ARTĂ TÂRGU JIU
No. 53, Vasile Alecsandri Str., Târgu Jiu Phone: 0253 215 945 _ Website: http://artegorj.ro
Strada Vasile Alecsandri nr. 53, Târgu Jiu Tel: 0253 215 945 _ Website: http://artegorj.ro
Bucharest _ Phone: 0722 777 996
Bucureşti _ Tel: 0722 777 996
Study on Cultural Consumption in Gorj County 5
Studiu de consum cultural la nivelul Judeţului Gorj 5
Focus Group - People's Art School of Tg. Jiu 49
Şcoala Populară de Artă - o analiză de tip focus-grup 49
Study on Cultural Consumption in Gorj County
Studiu de consum cultural la nivelul judeţului Gorj
Authors: Ioana Ceobanu, George Matu,
Autori: Ioana Ceobanu, George Matu, Bogdan Pălici
National identity and the Centenary of the Great Union 9
Identitate naţională şi Centenarul Marii Uniri 9
2.1 National and sub-national self-identification 9
2.1 Autoidentificare naţională şi subnaţională 9
2.2 Subjective definition of national identity 11
2.2 Definirea subiectivă a identităţii naţionale 11
2.3 Centenary of the Great Union 13
2.3 Centenarul Marii Uniri 13
2.4 Definition of cultural identity in the county of Gorj 17
2.4 Definirea identităţii culturale a judeţului Gorj 17
2.5 Protection of the built cultural heritage 18
2.5 Protejarea patrimoniului cultural construit 18
Non-public cultural consumption 24
Consumul cultural non-public 24
3.3 TV programmes consumption 26
3.1 Consumul de radio 24
3.4 Consumption of written culture 28
3.2 Consumul de muzică 25
3.6 Access of the Gorj population to domestic infrastructure 31
3.5 Consumul de internet şi accesul la servicii de internet 29
Cultural consumption and participation in leisure activities
3.6 Accesul populaţiei din Gorj la infrastructură domestică 31
4.1 Forms of participation in cultural activities 33
4.1 Forme de participare la activităţi cu caracter cultural 33
4.2 Forms of participation in entertainment and leisure activities 34
4.2 Forme de participare la activităţi de divertisment şi relaxare 34
4.3 Forms of participation in community activities 35
4.3 Forme de participare la activităţi cu caracter comunitar 35
4.4 Profiles and types of public 36
4.4 Profiluri şi tipuri de public 36
4.5 Top of cultural institutions attended 37
4.5 Topul instituţiilor culturale frecventate 37
People's Art School 38
Şcoala Populară de Artă 38
5.1 Profile of respondents among whom the People's Art School is known 42
5.1 Profilul respondenţilor în rândul cărora Şcoala Populară de Artă are notorietate 42
6.1 National identity and the Centenary of the Great Union 45
6.1 Identitate naţională şi Centenarul Marii Uniri 45
6.2 Non-public cultural consumption 45
6.2 Consumul cultural non-public 45
6.3 Cultural consumption and participation in leisure activities in the public space in the county of Gorj. . . . 46
6.3 Consumul cultural şi participarea la activităţile recreative în spaţiul public în judeţul Gorj . . . .46
The cultural consumption study in the county of Gorj is based on a survey on various culture-related themes, conducted by NIRCT in 2017 at the request of the People's Art School of Târgu Jiu.
Studiul de consum cultural în judeţul Gorj are la bază un sondaj de opinie pe diverse teme legate de cultură, realizat de INCFC în anul 2017 la solicitarea Scolii Populare de Artă din Târgu Jiu.
The study focused on the analysis of the cultural consumption and practices among the population in the county of Gorj and the analysis of the profiles of beneficiaries and non-beneficiaries of the cultural activities organised by the county's institutions.
Studiul îşi propune analiza consumului si a practicilor culturale în rândul populaţiei judeţului Gorj şi analiza profilelor de beneficiari şi non-beneficiari ai activităţilor culturale organizate de instituţiile din judeţ.
The survey was conducted in the period 27 September - 28 October 2017, and the sample volume was 1,064 persons, with an error margin of maximum +/-3%, at a 95% confidence level.
Sondajul de opinie a fost realizat în perioada 27 septembrie-28 octombrie, iar volumul eşantionului a fost de 1.064 de persoane, cu o marjă de eroare de maximum +/-3% la un nivel de încredere de 95%.
The sample was built in accordance with a two-stage stratification.
Eşantionul a fost construit în concordanţă cu o stratificare bistadială.
National identity and the
Identitate naţională si &lt;
2.1 National and sub-national self-identification
2.1 Autoidentificare naţională si subnatională
In order to better understand the cultural consumption practices, we need to know the manner in which people in a certain geographical space define themselves.
Pentru a înţelege mai bine practicile de consum cultural, este nevoie de cunoaşterea modului în care se definesc oamenii dintr-un anumit spaţiu geografic.
Belonging to a national identity is no longer seen in the specialised literature as a pre-established attribute, but as a matter of choice between several possible supra- or sub-national identities.
Apartenenţa la o identitate naţională nu mai este văzută în literatura de specialitate recentă ca un atribut prestabilit, ci ca o problemă de alegere dintre mai multe posibile identităţi supra sau subnaţionale.
1 In this study, the respondents were asked to choose between the local identity (their belonging to the commune or town where they were living), the
1 În studiul de faţă, respondenţii au fost puşi să aleagă dintre identitatea locală (apartenenţa la comuna sau oraşul în care locuiesc), identitatea judeţeană, identitatea regională, identitatea naţională şi cea
‘Questions about National, Subnational and Ethnic Identity', [website], 2007 http://www.europeansocialsurvey.org/docs/methodology/ core_ess_questionnaire/ESS_core_questionnaire_national_ethnic_identity. pdf, (accessed on 12 December 2017).
‘Questions about National, Subnational and Ethnic Identity', [website], 2007 http://www.europeansocialsurvey.org/docs/methodology/ core_ess_questionnaire/ESS_core_questionnaire_national_ethnic_identity. pdf, (accesat în 12 decembrie 2017).
In the first stage, we applied a stratification by locality size (cities with over 100,000 inhabitants, towns between 100,000 and 50,000 inhabitants, towns under 50,000 inhabitants, commune-centre villages and peripheral villages).
În primul stadiu s-a aplicat o stratificare în funcţie de mărimea localităţii (oraşe de peste 100.000 de locuitori, oraşe între 100.000 şi 50.000 de locuitori, oraşe sub 50.000 de locuitori, sate centre de comună şi sate periferice).
The number of persons in a certain locality was proportional to the size of the locality and the statistical weight of that type of locality in Gorj county.
Numărul de persoane dintr-o anumită localitate a fost proporţional cu mărimea localităţii şi cu ponderea acelui tip de localitate în judeţul Gorj.
In the second stage, at the level of each locality, the sampling point was made from randomly chosen voting sections.
În al doilea stadiu, la nivelul fiecărei localităţi, punctele de eşantionare au fost constituite din secţii de votare alese aleator.
The selection of the households was made by using the random route method, and the selection of respondents was made by using the birthday method.
Selecţia gospodăriilor a fost realizată folosind metoda drumului aleator, iar selecţia respondenţilor a fost realizată folosind metoda zilei de naştere.
mtenary of the Great Union
europeană, pe modelul unor întrebări din Studiul Valorilor Europene.
county identity, the regional identity, the national and the European identity, based on a set of questions from the European Values Study.
2 Aceste niveluri diferite nu sunt mutual exclusive, o persoană putând să se identifice simultan cu mai multe dintre componentele identitare menţionate.
3 This is why the question requires the respondents to rank the importance of belonging to each of these groups.
3 De aceea, întrebarea la care ne referim le solicită respondenţilor să ierarhizeze importanţa apartenenţei la fiecare dintre aceste grupuri.
The results presented in Graph 1, Graph 2 and Graph 3 show that most of the respondents in Gorj identify themselves firstly with the local level (i.e. with the town or
Rezultatele din Graficul 1, Graficul 2 şi Graficul 3 indică faptul că cei mai mulţi dintre respondenţii din Gorj se identifică în primul rând cu nivelul local (adică oraşul sau satul în care
2 The question was also used in two surveys representative for Romania,within the 1999 and 2008 waves of the European Values Study (EVS)
2 întrebarea a fost folosită şi în două sondaje reprezentative la nivelul României, în cadrul valurilor din 1999 şi 2008 ale Studiului Valorilor Europene - European Values Study (EVS).
10 National identity and the Centenary of the Great Union
10 Identitate naţională si Centenarul Marii Uniri
village they live in, mentioned by 54% of the respondents), secondly with the county they live in (49%) and thirdly with Romania (42%).
locuiesc, menţionate de 54% dintre respondenţi), în al doilea rând cu judeţul în care locuiesc (49%) si în al treilea rând cu România (42%).
It is important to notice that the level of the historical region scored relatively low percentages for all the three mentions.
Este important de menţionat faptul că nivelul regiunii istorice a obţinut procente relativ scăzute pentru toate cele trei menţiuni.
Thus, we can notice that in the hierarchy of national and sub-national self-identification, there is a transition from the local to the national level, and the main intermediary stage is represented by the self-identification with the county, not with the historical region.
Se poate observa astfel că, în ierarhia autoidentificării naţionale si subnaţionale, există o tranziţie de la nivelul local către nivelul naţional, principala etapa intermediară fiind reprezentată de autoidentificarea cu judeţul, si nu cu regiunea istorică.
These results are very similar to the results of the European Values Study (EVS) obtained at the level of Romania in 2008.4 Although a slightly different question was used (the respondents could only mention the most important two groups they felt they belonged to, and the county level was not included in the answer options), the results of the EVS 2008 show the importance of the local identity (mentioned by 58% of the respondents as first option) and of the national identity (mentioned by 47% as second option).
Aceste rezultate sunt foarte asemănătoare cu rezultatele din Studiul Valorilor Europene (EVS) obţinute la nivelul României în anul 2008.4 Desi este folosită o întrebare usor diferită (respondenţii au putut menţiona doar cele mai importante două grupuri din care simt că fac parte, iar nivelul judeţean nu a fost inclus printre variantele de răspuns), rezultate EVS 2008 indică importanţa identităţii locale (menţionată de 58% dintre respondenţi ca primă opţiune) si a identităţii naţionale (menţionată de 47% dintre respondenţi ca a doua opţiune).
In this case, too, the self-identification with the historical region was mentioned much less often.
Si în acest caz, autoidentificarea cu regiunea istorică a fost menţionată de mult mai puţine ori.
The data obtained at the level of Gorj county illustrate that this hierarchy is constant at the level of respondents' residence area (rural, urban under 30,000 inhabitants, urban above 30,000 inhabitants), even though there are slight differences in the percentages recorded.
Datele obţinute la nivelul judeţului Gorj ilustrează faptul că această ierarhie este constantă la nivelul mediului de rezidenţă al respondenţilor (rural, urban sub 30.000 de locuitori, urban peste 30.000 de locuitori), chiar dacă există uşoare diferenţe la nivelul procentelor înregistrate.
This is especially relevant for the first position in the hierarchy, suggesting that, regardless of the locality size, the respondents firstly identify themselves with the town or commune they live in.
Acest lucru este relevant în special pentru prima poziţie din ierarhie, sugerând faptul că, indiferent de dimensiunea localităţii, respondenţii se identifică în primul rând cu orasul sau comuna în care locuiesc.
Furthermore, the hierarchy presented is also constant for the distributions by gender (male, female), education level (elementary education, medium education, higher education) or age (18-29 years old, 30-39 years old, 40-49 years old, 50-64 years old, 65 years old and above), which shows that these preferences hold true for various segments of the population.
De asemenea, ierarhia prezentată se păstrează si pentru distribuţiile în funcţie de gen (masculin, feminin), nivel de educaţie (studii elementare, studii mediii, studii superioare) sau vârstă (18-29 de ani, 30-39 de ani, 40-49 de ani, 50-64 de ani, 65 de ani si peste), ceea ce indică o stabilitate a preferinţelor la nivelul diferitor segmente ale populaţiei.
Thus, a reduced statistical weight could be given with respect to the level of the historical region (Oltenia).
4 European Values Study 2008: Romania (EVS 2008).
Graph 1.
GESIS Data Archive, Cologne.
National and sub-national self-identification [What group do you feel you belong to? - First mention]
ZA4773 Data file Version 1.1.0, doi:10.4232/1.10168.
The historical region you are living in
Graficul 1.
Graph 2.
Autoidentificare naţională si subnatională
National and sub-national self-identification [What group do you feel you belong to? - Second mention]
[Dumneavoastră din care grup simţiţi că faceţi parte?
The county you are living in
Comuna /oraşul în care locuiţi
The historical region you are living in
Regiunea istorică în care locuiţi
4 European Values Study 2008: Romania (EVS 2008).
[Dumneavoastră din care grup simţiţi că faceţi parte? - a doua menţiune]
GESIS Data Archive, Cologne.
Regiunea istorică în care locuiţi
ZA4773 Data file Version 1.1.0, doi:10.4232/1.10168.
Comuna /oraşul în care locuiţi
National identity and the Centenary of the Great Union 11
Identitate naţională si Centenarul Marii Uniri 11
The county you are living in
Comuna / oraşul în care locuiţi
The commune / town you are living in
Regiunea istorică în care locuiţi
The historical region you are living in
2.2 Definirea subiectivă a identităţii naţionale