natgillin/translations-raw huggingface dataset:
One of the explanations might be the existence of other consumption preferences of the people.
Una dintre explicaţii ar putea fi existenţa altor preferinţe de consum ale oamenilor.
The frequency of reading is lower as compared to other types of cultural consumption - such as watching TV or movies at home.
Frecvenţa cu care oamenii citesc este mai scăzută în raport cu alte tipuri de consum cultural - cum ar fi privitul la TV sau vizionarea de filme acasă.
Hereinafter, in order to illustrate this hypothesis, we shall present a series of data on the consumption of other types of cultural goods and products, in comparison with reading.
în continuare, pentru a exemplifica această ipoteză vom prezenta o serie de date despre consumul altor tipuri de bunuri şi produse culturale în comparaţie cu lectura.
More than 80% of the respondents watch TV daily, for at least one hour.
Peste 80% dintre respondenţi se uită la televizor zilnic, cel puţin o oră.
Of these respondents, 46% watch TV for more than three hours every day.
Dintre aceştia, 46% se uită la televizor peste 3 ore în fiecare zi.
Furthermore, more than half of the interviewees watch movies on TV for at least one hour every day.
De asemenea, peste jumătate dintre cei intervievaţi vizionează filme la TV cel puţin o oră în fiecare zi.
A possible explanation, besides those pertaining to the valorisation of reading or to education, is found in the psychological implications of some consumption behaviours requiring more or less sensorial and emotional responses to various types of goods.
O posibilă explicaţie, pe lângă cele ce ţin de valorizarea lecturii sau de educaţie, se regăseşte în implicaţiile psihologice ale unor comportamente de consum care implică mai multe sau mai puţine răspunsuri senzoriale şi emoţionale la tipuri diferite de bunuri.
Thus, the consumers rather prefer to be passive receivers in the consumption process, with a minimum effort.
Astfel, consumatorii preferă mai degrabă să fie receptori pasivi în procesul de consum, cu un efort minim.
The hedonistic consumption is that type of consumption for pleasure or the emotion-based consumption, focused on „here" and „now".
Consumul de tip hedonist este acel tip de consum al plăcerii sau consumul bazat pe emoţie, pe „aici şi acum".
1-20 No book read.
1-20 Nici o carte citită, 21-30 31-50
In terms of reading for relaxation, people equally read Romanian authors or foreign authors, in translated versions.
Pentru lectura în scop de relaxare, oamenii citesc în egală măsură autori români sau autori străini în traducere.
The reading for professional purposes is directly related to the people's interest and level of investment in long-term training and education.
Lectura în interes profesional se leagă direct de interesul şi de nivelul de investiţie a oamenilor în educaţia şi formarea pe termen lung.
The data confirm what we have previously mentioned, i.e. that Romania ranks on the last positions in the EU in terms of the percentage of the population who participates in continuous, lifelong training or learning programmes.
Datele confirmă ceea ce am menţionat în paginile anterioare. şi anume că România se poziţionează pe ultimele locuri în Uniunea Europeană în ceea ce priveşte procentul din populaţie care participă la programe de formare sau învăţare continuă pe tot parcursul vieţii.
Furthermore, these data supplement the above analyses in terms of valorisation of reading, but they also strengthen the hypothesis according to which reading is not deemed a source of success for people.
De asemenea, aceste date completează analizele prezentate mai sus în raport cu valorizarea lecturii, dar întăresc şi ipoteza conform căreia lectura nu este considerată ca fiind o sursă prin care oamenii să obţină succesul.
Reading authors in their original language is a practice with a low frequency at national level.
Lectura de autori în limba originală este o practică cu o frecvenţă redusă la nivel naţional.
One of the explanations might be related to the fact that people do not master a foreign language at high enough a level to read in other languages or that these books are very expensive.
Una dintre explicaţii ar putea fi legată de faptul că oamenii nu stăpânesc o limbă străină la un nivel suficient de avansat încât să poată citi cărţi în alte limbi sau aceste cărţi sunt foarte scumpe.
238 Reading practices at national level
238 Practicile de lectură la nivel national
In the last 12 months, what authors have you read the most often, considering their nationality? - national sample (2016)
În ultimele 12 luni, ce autori aţi citit mai des, după naţionalitatea lor?- eşantion naţional (2016)
In the last 12 months, what authors have you read the most often, considering their nationality?
În ultimele 12 luni, ce autori aţi citit mai des, după naţionalitatea lor?
Reading for relaxation (e.g. fiction)
Autori străini (în traducere)
Foreign authors (in the original language)
Autori străini (în limba originală)
Most of the people who read choose to read all books in traditional, printed format.
Cei mai mulţi dintre cei care citesc aleg să citească toate cărţile în format clasic, tipărit.
Moreover, the percentage of those who have access to a device that allows them to read books in electronic format - e.g. e-book reader - is quite low.
De asemenea, procentul celor care au acces la un dispozitiv care să le permită să citească cărţi în format electronic - de ex. e-book reader, este destul de mic.
Another explanation might be related to the number of books in Romanian which are edited and published in electronic format that may result in a constant behaviour of choosing e-books.
O altă explicaţie ar putea fi legată de numărul de cărţi în limba română care sunt editate şi publicate în format electronic şi în final de un comportament constant de a alege cărţile în format electronic.
As regards the differences between genders in terms of reading frequency, at national level, women read more often than men.
Raportat la diferenţa dintre genuri în ceea ce priveşte frecvenţa de lectură, la nivel naţional, femeile citesc mai des decât bărbaţii.
There is a possibility for those who used to be non-readers to have read at least one book in 2016, as compared to 2015.
Există posibilitatea ca cei care erau non-cititori să fi citit cel puţin o carte în 2016, comparativ cu anul 2015.
is a small adjustment for the male non-readers.
Bărbaţii citesc mai puţin şi mai rar decât femeile.
Men read less and more rarely than women.
78 I. Oană, Consumul cultural non-publlc, în Barometrul de consum cultural
A possible explanation is the fact that women are generally also the ones who participate more frequently in cultural activities and are more frequent consumers of culture than men.
O posibilă explicaţie este faptul că femeile sunt în general şi cele care participă mai frecvent la activităţi culturale şi sunt consumatoare mai frecvente de cultură decât bărbaţii.
In the area of written culture women have the same image, too
Şi în zona culturii scrise există aceeaşi imagine a femeilor.
Table 9.
Mai mult de 51 de cărţi
1-2 times a year
1-2 ori pe an
More than 3 hours daily
Între 1-2 ore zilnic
Reading practices in Bucharest 239
Mai mult de 3 ore zilnic
Reading practices in Bucharest
Practicile de lectură în Bucureşti 239
The inhabitants of the capital city are aware of the importance of knowledge and culture, both for personal development and for the development of the community or of the society in general.
Locuitorii din capitală sunt conştienţi de importanţa cunoaşterii şi a culturii atât în dezvoltarea personală, cât şi în cea comunitară sau a societăţii în general.
However, work is deemed more important for
Totuşi, munca este considerată mai importantă pentru a obţine succesul în viaţă, fără a
success in life, without excluding the training process or the reading practices, though.
exclude însă procesul de instruire sau practicile de lectură.
These results translate the Bucharest people's trust in the meritocracy system, as well as the valorisation of practical experience and correctness.
Aceste rezultate traduc încrederea bucureştenilor în sistemul meritocraţiei, dar şi valorizarea experienţei practice şi a corectitudinii.
The reading practices have rather a functional and practical aspect and less of a leisure (loisir) component.
Practicile de lectură au mai degrabă un aspect funcţional şi practic şi mai puţin o componentă de loisir sau de petrecere a timpului liber.
Values associated with the reading practices - Bucharest sample [2016] [To what extent to you agree with the following statements?]
Valorile asociate practicilor de lectura - eşantion Bucureşti [2016] [în ce măsură sunteţi de acord cu următoarele afirmaţii?]
If you want to be successful in your life, you must train continuously
Dacă vrei să ai succes în viaţă trebuie să te instruieşti continuu
One can be an honest and appreciated person without having read
Poţi fii un om corect şi apreciat şi fără să fi citit
One can be successful without reading
Poţi să ai succes în viaţă şi fără să citeşti
In general, reading is an occupation of those prone to laziness
In general, cititul este o ocupaţie a celor înclinaţi spre lene
240 Reading practices in Bucharest
240 Practicile de lectură în Bucureşti
The social sciences researchers have shown that the economic and social environments influence the reading practices, and the habitus is essential in shaping and transmitting the taste for reading and the reading-related practices.
Cercetătorii din ştiinţele sociale au demonstrat faptul că mediul economic şi social influenţează practicile de lectură, iar habitusul este esenţial pentru formarea şi transmiterea gustului pentru lectură şi a practicilor legate de citit. în acest sens, infrastructura domestică şi dotarea cu cărţi a gospodăriilor sunt foarte importante în înţelegerea accesului la carte şi în frecvenţa practicilor de lectură.
In this respect, the domestic infrastructure and the households' endowment with books are very important in understanding the access to books and in the frequency of the reading practices.
Cea mai mare parte a gospodăriilor din Bucureşti deţin sub 100 de cărţi, un procent destul de mare de respondenţi având o bibliotecă cu mai mult de 100 de cărţi.
Graph 10.
Graficul 11.
Number of books owned- Bucharest sample
Număr de cărţi cumpărate în ultimul an eşantion Bucureşti
None 1-100 101-500 More than 500
Nici una 1-100 101-500 Peste 500
The Bucharest people's interest in books and in the development of their personal library is high, as revealed by the number of books bought in the last year, approximately 40% of the respondents stating that they have bought more than 20 books.
Interesul bucureştenilor pentru cărţi şi pentru dezvoltarea bibliotecii personale este mare, aşa cum demonstrează numărul de cărţi cumpărate în ultimul an, aproximativ 40% dintre respondenţi declarând că au cumpărat mai mult de 20 de cărţi.
When choosing to purchase a book in print format, the Bucharest people buy it in person from the bookshop or other book-selling places (47%).
Principalele criterii utilizate pentru cumpărarea unei cărţi sunt preţul (24%), prestigiul cărţii / autorului şi cunoaşterea titlului (19%) şi subiectul cărţii (16%).
The price of books remains prohibitive for some Bucharest people, although the price index shows a constant decrease of prices in the last 16 years or more, with slight fluctuations during the economic crisis and immediately after it.
Preţul cărţilor rămâne prohibitiv pentru o parte din bucureşteni, deşi indicele preţurilor ne arată o scădere constantă a acestora de mai mult de 16 ani, cu mici fluctuaţii în perioada crizei economice şi după aceasta.
This observation is also confirmed by the results of the Cultural Consumption Study at Bucharest level82, where the respondents placed books in the top of the most expensive cultural products and services and 45% of them thought the price of books was high and very high.
Aceasta constatare este confirmată şi de rezultatele Studiului de consum cultural la nivelul oraşului Bucureşti82, unde respondenţii plasau cărţile în topul celor mai scumpe produse şi servicii culturale şi 45% dintre ei considerau preţul cărţilor ca fiind mare şi foarte mare.
Studiu de consum cultural la nivelul oraşului Bucureşti, p.98
82 A. Mitoi, „Consumul cultural în spaţiul public" în C. Croltoru et all.,
Reading practices in Bucharest 241
Studiu de consum cultural la nivelul oraşului Bucureşti, p.98
These results prove that the economic value of the book is high, and the exchange or loan practices, widely spread in the communist period (particularly for censored or rare books) are still kept and perpetuated.
Aceste rezultate dovedesc faptul că valoarea economică a cărţii este una ridicată, iar practicile de schimb sau împrumut, atât de răspândite în perioada comunistă (în special pentru cărţile cenzurate sau rare), sunt încă păstrate şi perpetuate.
The book reveals itself as having a symbolic, social value, it is the object of informal exchanges, a „currency" within social networks, an indicator of the social status, in the logics of „gift for gift"83 in order to grant its owner prestige and to draw success in life, as previously mentioned.
Cartea se dovedeşte a avea o valoare simbolică, socială, este obiectul schimburilor informale, «monedă» în cadrul reţelelor sociale, indicator de statut social şi intră în logica dar contra dar83 pentru a conferi prestigiu deţinătorului şi a atrage, aşa cum spuneam anterior, succesul în viaţă.
As part of the public book-distribution infrastructure, libraries can be a source of access to books or information.
Parte din infrastructura publică de distribuţie a cărţilor, bibliotecile pot constitui o sursă de acces la carte sau informaţie.
However, the majority of the Bucharest people (more than 90%) do not have a library subscription, either at a neighbourhood library, a school or university / academic library, a specialised library or an embassy's / foreign cultural centre's library.
Cu toate acestea, majoritatea bucureştenilor (peste 90%) nu sunt abonaţi la niciun tip de bibliotecă, fie de cartier, şcolară sau universitară / academică, specializată sau a unei ambasade / a unui centru cultural străin.
Only 12% of the respondents stated they had a subscription at the city library.
Doar 12% dintre respondenţi au declarat că sunt abonaţi la biblioteca municipală.
Of the very low percentage of Bucharest inhabitants that state they have a library subscription, most of the respondents go to the library to read or borrow books, very few of them using the library for other purposes (reading the newspapers, watching movies or accessing the Internet).
Din procentul foarte mic de locuitori ai oraşului Bucureşti care declară că sunt înscrişi la bibliotecă, cei mai mulţi merg pentru a citi sau pentru a împrumuta cărţi, foarte puţini dintre ei folosind biblioteca în alt scop (a citi presa, a viziona filme sau pentru acces la internet).
The high level of the domestic and public infrastructure that facilitates the access to books explains the quite high percentage of Bucharest people (70%) who stated they had read at least one book in the last 12 months.
Nivelul ridicat al infrastructurii domestice şi publice care facilitează accesul la cărţi explică procentul destul de mare al bucureştenilor (70%) care au declarat că au citit cel puţin o carte în ultimele 12 luni.
The number of people who have not read any books is nearly equal to those who have read 20 books maximum in the last year.
Numărul celor care nu au citit nici o carte este aproape egal cu cel care au citit maximum 20 de cărţi în ultimul an.
Most of them only read books in print format, although quite a high percentage also read some books in electronic format (47%) and very few prefer the audio-book format.
Cei mai mulţi dintre ei citesc doar cărţi în format tipărit, deşi un procent destul de mare citesc unele cărţi şi în format electronic (47%) şi foarte puţini preferă formatul de audio-book.
Number of fully read books in the last year Bucharest sample
Număr de cărţi citite integral în ultimul an eşantion Bucureşti
[In the last 12 months, approximately how many books have you fully read?]
[în ultimele 12 luni, aproximativ câte cărţi aţi citit integral?]
As regards the type of readings, most of the Bucharest inhabitants prefer to read books written by Romanian authors, for professional purposes (53%), while in the case of reading for relaxation they prefer foreign authors.
în ceea ce priveşte tipul lecturilor, cei mai mulţi locuitori ai oraşului Bucureşti preferă din interes profesional lectura de cărţi scrise de autori români (53%), în timp ce în cazul lecturilor pentru relaxare preferă cărţi de autori străini.
Very few respondents state they read books by foreign authors for professional purposes or for relaxation, in the original language (less than 6%).
Foarte puţini respondenţi declară că citesc cărţi de autori străini în interes profesional sau pentru relaxare în limba originală (sub 6%).
Lifelong training is very important for the majority of the respondents, and the reading practices are deemed part of this process.
Instruirea pe tot parcursul vieţii este foarte importantă pentru majoritatea respondenţilor, iar practicile de lectură sunt considerate parte din acest proces.
We have identified differences in the awareness on the importance of reading, depending on the level of education, age, residence area or development region.
Am identificat diferenţe de conştientizare a importanţei lecturii în funcţie de nivelul de educaţie, vârstă, mediul de rezidenţă sau regiunea de dezvoltare.
For example, the urban inhabitants consider reading a form of relaxation and leisure, while for those in the rural environment reading is important as a social value.
De exemplu, locuitorii din mediul urban consideră lectura ca o formă de relaxare şi de petrecere a timpului liber, în timp ce pentru cei din mediul rural lectura este importantă ca valoare socială.
The library is an institution which the respondents do not show a high interest in, the percentage of people with a library subscription being very low.
Biblioteca este o instituţie care nu prezintă foarte mare interes pentru respondenţi, procentul celor care sunt abonaţi la o bibliotecă fiind foarte mic.
However, those who have a library subscription prefer the town/city library and the respondents with a neighbourhood library subscription are the fewest.
Totuşi, cei care au un abonament la bibliotecă preferă biblioteca orăşenească / municipală, iar cei mai puţini au abonament la o bibliotecă de cartier.
The book-distribution infrastructure is relatively accessible at national level.
Infrastructura de distribuÅ£ie a cÄrÅ£ii este relativ accesibilÄ la nivel naÅ£ional.
More than half of the respondents stated they had access to a library, bookshop or newspaper kiosk in their locality.
Peste jumătate dintre respondenţi au declarat că au acces, în localitatea lor, la o bibliotecă, librărie sau chioşc de distribuţie a presei.
However, the lowest level of access was mentioned for bookshops.
Totuşi, cel mai scăzut nivel de acces a fost menţionat în cazul librăriilor.
At national level, most of the respondents stated they had bought and read between 1 and 20 books in the last year.
La nivel naţional, cei mai mulţi respondenţi au declarat că au cumpărat şi au citit între 1 şi 20 de cărţi în ultimul an.
There are gender differences in terms of reading frequency, the results highlighting that at national level women read more often than men.
Interesul bucureştenilor pentru cărţi şi pentru dezvoltarea bibliotecii personale este mare, aşa cum demonstrează numărul de cărţi cumpărate în ultimul an.
A historical perspective, (n.a.) (http://www.inter-disciplinary.net/wp-content/uploads/2009/04/ikp2asandului.pdf Accessed on 28.11.2014, 06:03)
A historical perspective, (n.a.) (http://www.inter-disciplinary.net/wp-content/uploads/2009/04/ikp2asandului.pdf Accesat în 28.11.2014, 06:03)
Accessed on 30.11.2014,15:00)
Accesat în 30.11.2014,15:00)
(Disponibil la: http://www.jstor.org/stable/20024815 Accessed on 28.11.2014,06:03)
(Disponibil la: http://www.jstor.org/stable/20024815 Accesat în 28.11.2014,06:03)
Disponibil la http://www.literacytrust.org.uk/ assets/0000/0562/Reading_pleasure_2006.pdf (Accessed on 10.11.2016)
Disponibil la http://www.literacytrust.org.uk/ assets/0000/0562/Reading_pleasure_2006.pdf (accesat la data de 10.11.2016)
Journal of Marketing- Research Vol, XXXVll (februarie 2(KK)), 6()-7l, 2000.
Journal of Marketing- Research Voi, XXXVII (februarie 2(KK)), 6()-7l, 2000.
Disponibil la https://www.academia.edu/25185821/Satisfaction_with_ books_Some_empirical_findings, Accessed on 10.11.2016).
Disponibil la https://www.academia.edu/25185821/Satisfaction_ with_books_Some_empirical_findings, accesat la data de 10.11.2016).
Daedalus, Vol. 112, No. 1, Reading: Old and New, publicat de The MIT Press pentru American Academy of Arts &amp; Sciences, 1983, Disponibil la http://www.jstor.org/stable/20024838, Accessed on 28/11/2014 05:58
Daedalus, Vol. 112, No. 1, Reading: Old and New, publicat de The MIT Press pentru American Academy of Arts &amp; Sciences, 1983, Disponibil la http://www.jstor.org/stable/20024838, Accesat în 28/11/2014 05:58
Oană I., 'Consum cultural non-public' în Croitoru C.et all.,
Oanâ I., 'Consum cultural non-public' în Croitoru C.et all.,
(Disponibil la: http://www.jstor.org/stable/20024840 Accessed on 28.11.2014, 05:58)
(Disponibil la: http://www.jstor.org/stable/20024840 Accesat în 28.11.2014, 05:58)
(Accessed on 20.02.2017, ora 17 :00).
(Accesat la data de 20.02.2017, ora 17 :00).
Contemporary Practices and Preferences in Music and Dance Consumption
Practici şi preferinţe contemporane de consum în muzică şi dans
Authors: Anda Becuţ and Elena Trifan
Autori: Anda Becuţ şi Elena Trifan
The themes of music and dance in social sciences 249
Problematica muzicii şi dansului în ştiinţele sociale 249
Music preferences - between traditional and post-modern 251
Preferinţe muzicale - între tradiţional şi post-modern 251
Dance - between traditional and post-modern 257
Dansul - între tradiţional şi post-modern 257
Dance preferences.
Preferinţe de dans.
Knowledge and participation 260
Cunoaştere şi participare 260
Dance classes: participation and preferences 264
Cursurile de dans: participare şi preferinţe 264
Preferences for dance classes - traditional folk, modern, ballroom, classical dance 266
Preferinţele pentru cursuri de dans - popular, modern, de societate, clasic 266
This chapter presents the themes of music and dance from the viewpoint of contemporary practices and preferences.
Acest capitol prezintă problematica muzicii şi dansului din perspectiva practicilor şi preferinţelor contemporane.
These two themes have raised the interest of social sciences researchers because of the values they express.
Cele doua teme au suscitat interesul cercetătorilor din ştiinţele sociale datorita valorilor pe care acestea le exprima.
In our analysis we have monitored both passive practices (listening
şi cele active (participarea la spectacole sau cursuri de muzica şi dans, practicarea unui dans).
While in traditional societies music and dance were part of the religious system and were only practised in ceremonies, during holiday periods, at present, in most societies and cultures, they have separated from their ritualrelated significations and they now define identities and ways of leisure1.
Autorii care s-au ocupat de istoria muzicii şi dansului au evidenţiat rolul lor în exprimarea identităţii individuale sau de grup, în întărirea coeziunii şi a conştiinţei apartenenţei la o comunitate, în manifestarea talentelor, împărtăşirea valorilor şi în comunicarea interpersonală.
Musical genres and dance styles have changed over the history, but they reflect the social, economic and cultural characteristics of each historical period or epoch, they reflect the values, ideals, tastes, preferences, fashion, lifestyles, social dynamics, power and gender relations, as well as the anxieties,
Dacă în societăţile tradiţionale muzica şi dansul erau parte din sistemul religios şi erau practicate ceremonial doar în perioadele de sărbătoare, în prezent, în cele mai multe societăţi şi culturi, acestea s-au îndepărtat de semnificaţiile ritualice, ajungând să definească identităţi şi modalităţi de petrecere a timpului liber1.