natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• Locality type, only for the national sample, by using the following categories: a) cities with more than 200 thousand inhabitants; b) cities with 100-200 thousand inhabitants; c) towns with 30-100 thousand inhabitants; d) towns with under 30 thousand inhabitants; e) commune-centre villages; f) peripheral villages.
• tipul localităţii, doar pentru eşantionul naţional, folosind următoarele categorii: a) oraşe de peste 200 mii locuitori locuitori; b) oraşe între 100 şi 200 mii locuitori; c) oraşe între 30 şi 100 mii locuitori; d) oraşe sub 30 mii locuitori; e) sate-centre de comună; f) sate periferice.
• Development region, only for the national sample, by using the standard division: a) West; b) North-West; c) North-East; d) South-Muntenia; e) South-West Oltenia; f) South-East; g) Centre; h) Bucharest-Ilfov.
• Regiunea de dezvoltare, doar pentru eşantionul naţional, utilizând împărţirea standard: a) Vest; b) Nord-Vest; c) Nord-Est; d) Sud-Muntenia; e) Sud-Vest Oltenia; f) Sud-Est; g) Centru; h) Bucureşti-Ilfov.
There were also cases where the use of all the mentioned variables or of their presented forms was not possible, and the modifications operated will be presented in the methodological sections of each chapter or in its contents.
Au existat şi cazuri în care nu a fost posibilă utilizarea tuturor variabilelor menţionate sau în forma prezentată, iar modificările operate vor fi prezentate în secţiunile metodologice ale fiecărui capitol sau pe parcursul textului.
1 H. B.G. Ganzeboom and D. J. Treiman, ‘Internationally Comparable Measures of Occupational Status for the 1988 International Standard Classification of Occupations', Social Science Research, vol. 25, nr. 3, 1999.
1 H. B.G. Ganzeboom şi D. J. Treiman, 'Internationally Comparable Measures of Occupational Status for the 1988 International Standard Classification of Occupations', Social Science Research, vol. 25, nr. 3, 1999.
Methodological and theoretical frameworks will be found in each chapter, for the correct understanding of the results of the study.
În cadrul capitolelor se vor regăsi precizări metodologice şi teoretice indispensabile înţelegerii corecte a rezultatelor studiului.
Each author used the concepts and types of statistical analyses that they deemed necessary, from the viewpoint of the goals of each chapter.
Fiecare autor a utilizat conceptele şi tipurile de analize statistice pe care le-a considerat necesare, din perspectiva obiectivelor fiecărui capitol.
However, some concepts are found transversally in all the chapters and, for a proper understanding of the manner they were used, we shall present them in short here, leaving each author the freedom to choose their own approach.
Cu toate acestea, unele concepte se regăsesc transversal în toate capitolele şi pentru o bună înţelegere a modului în care au fost folosite le vom prezenta pe scurt cu această ocazie, lăsând fiecărui autor libertatea de a alege propria abordare.
Such a concept is that of cultural capital, and Pierre Bourdieu's name is recurrent, as his writings on the social stratification and on the distribution of symbolic power in the field of cultural production have offered an integrated image of several otherwise distinct fields of study.
Un astfel de concept este cel de capital cultural, iar numele lui Pierre Bourdieu este unul recurent, întrucât scrierile sale despre stratificarea socială şi despre distribuţia puterii simbolice în câmpul producţiei culturale au oferit o imagine integrată a unor domenii de studiu, altfel distincte.
As regards the study of social stratification, Bourdieu supplements the Marxist perspective on a person's class position, determined by purely economic causes2, with a Weberian perspective.
Cu privire la studiul stratificării sociale, Bourdieu completează perspectiva marxistă despre poziţia de clasă a unei persoane, determinată de cauze pur economice2, cu una de tip weberian.
Max Weber drew the attention on the limits of a strictly economic view, supplementing the economic power: in order to determine the social status of a person, we also need, besides economic information, elements considering the person's political power and honour3.
Max Weber a atras atenţia asupra limitelor pe care le poate avea o optică strict economică, aducând completări puterii economice: pentru a determina statusul social al unei persoane, avem nevoie, pe lângă informaţiile de ordin economic, şi de elemente ce ţin cont de putere politică şi onoare3.
In this respect, Bourdieu speaks about social classes by means of three specific determinants: economic capital, social capital and cultural capital4, which he considers from the standpoint of what he calls relational realism5: social classes overlap
În acest sens, Bourdieu vorbeşte despre clase sociale prin intermediul a trei determinanţi specifici: capital economic, capital social şi capital cultural4, pe care le priveşte prin prisma a ceea ce el numeşte realism relaţional5: clasele sociale sunt suprapuse
See also P. Bourdieu, Raţiuni Practice.
Vezi şi P. Bourdieu, Raţiuni Practice.
a social space structured by relations between the three specific determinants, which are not directly visible.
unui spaţiu social structurat de relaţii, care nu sunt direct vizibile, între cei trei determinanţi specifici.
Bourdieu's approach has shaped the notions of elite (highbrow) cultural capital and mass (lowbrow) cultural capital.
Perspectiva lui Bourdieu a conturat noţiunile de capital cultural al elitelor (engl. highbrow cultural capital) şi capital cultural al maselor (engl. lowbrow cultural capital).
Or, in another dichotomy: high cultural capital (associated with the consumption of "fine", "refined", "legitimate" cultural products) vs. low cultural capital (associated with the consumption of cultural products meant for the "vulgus").
Sau, într-o altă dihotomie: capital cultural ridicat (asociat cu consumul de produse culturale „fine", „rafinate", „legitime") vs. capital cultural scăzut (asociat cu consumul de produse culturale destinate „vulgului").
Recently, the manners in which the sociological literature has been relating to the individuals' cultural consumption have diversified, and T. W. Chan and J. H. Goldthorpe6 identify three typologies of these approaches:
Recent, modalităţile în care literatura sociologică s-a raportat la consumul cultural al indivizilor s-au diversificat, iar T. W. Chan şi J. H. Goldthorpe6 identifică trei tipologii ale acestora:
a) the homology argument: strongly influenced by Bourdieu's conceptualisations, where the manners of distribution of the economic power within the social space overlap with a structure of lifestyles created through certain social inclinations - habitus7;
a) argumentul omologic: puternic influenţat de conceptualizările bourdieusiene, în care modalităţile de distribuţie a puterii economice în spaţiul social se suprapun unei structuri a stilurilor de viaţă create prin anumite dispoziţii sociale - habitus7;
b) the individualisation argument: strongly influenced by the conceptualisations of A. Giddens8, U. Beck9, Z. Bauman10 or R. Inglehart11, that postulate the idea that in the postmodern era - or, in other words, in the era of recent modernity wherein the effects of the Enlightenment have been taken shape, people have been shaping their own individuality, and the social conditionalities (such as the social class of family) tend to disappear.
b) argumentul individualizării: puternic influenţat de conceptualizări ale lui A. Giddens8, U. Beck9, Z. Bauman10 sau R. Inglehart11, care postulează ideea că în epoca postmodernă, sau, în alţi termeni, a modernităţii recente, în care s-au conturat efectele Iluminismului, oamenii îşi conturează propria individualitate, condiţionările sociale (precum clasa socială a familiei) tinzând către dispariţie.
Therefore, the individuals' tastes for the
Aşadar, gusturile indivizilor pentru produsele culturale nu
9 U. Beck and E. Beck-Gernsheim, Individualization, London, Sage Publications, 2002.
9 U. Beck şi E. Beck-Gernsheim, Individualization, London, Sage Publications, 2002.
10 Z. Bauman, Etica Postmodernâ, trad.
10 Z. Bauman, Etica Postmodernă, trad.
cultural products are no longer influenced by dispositions socialised in a class structure12, and the distributions of the types of capital do not overlap in the social space anymore;
mai sunt influenţate de dispoziţii socializate într-o structură de clasă12, iar distribuţiile tipurilor de capital nu mai sunt suprapuse în spaţiul social;
c) the omnivore-univore argument: seen as a dialectical manner to reconcile the homology and individualisation perspectives.
c) argumentul omnivor-univor: văzut ca o manieră dialectică de a împăca perspectiva omologică cu cea a individualizării.
R.A. Peterson considers that the distinction elitist vs. popular (for the masses) is obsolete and he replaces it with the dichotomy cultural omnivores vs. cultural univores13.
R. A. Peterson consideră că distincţia elitist vs. popular (pentru mase) este una depăşită, înlocuind-o cu dihotomia omnivori vs. univori culturali13.
This conceptual shift is seen as a passage from snobbishness to omnivorousness14.
Această schimbare conceptuală este văzută ca o trecere de la snobism către omnivorism14.
Initially, this shift was conceived in terms of a perfect overlap of the two dichotomies: the "highbrow snobs" are replaced with the cultural omnivores, and the "lowbrow slobs" remain in a position of cultural univores.
Iniţial, schimbarea conceptuală a fost gândită în termenii unei suprapuneri perfecte a celor două dihotomii: „elitiştii snobi" (engl. highbrow snobs) sunt înlocuiţi de omnivori culturali, iar „masele neglijente" (engl. lowbrow slobs) rămân într-o poziţie de univorism cultural.
Yet, as Peterson later noticed15, the problem with this approach is that it overlooks an essential aspect, i.e. (simplifying the matter for an easy conceptualisation), in the elitist / popular distinction, both elites and masses have a univorous consumption behaviour.
Însă, după cum a observat şi Peterson mai târziu15, problema cu această abordare este că scapă din vedere un aspect esenţial, şi anume (simplificând lucrurile pentru uşurinţa conceptualizării), în distincţia elitist / popular, atât elitele, cât şi masele au un comportament de consum univor.
This is why the accepted operational definition for omnivorousness is the sheer number of genres within an artistic product (music, film etc.) preferred by the people16 - for example, a person who listens to several music genres has tendencies towards an omnivorous cultural consumption.
Din acest motiv, definiţia operaţională acceptată pentru omnivorism este amploarea numărului de genuri dintr-un produs artistic (muzică, film etc.) preferate de oameni16 - de exemplu o persoană care ascultă mai multe genuri de muzică prezintă tendinţe de consum cultural omnivor.
Findings from the BBC's Great British Class Survey Experiment', Sociology , vol. 47, nr. 2, 2013.
Great British Class Survey Experiment', Sociology , vol. 47, nr. 2, 2013.
Public Infrastructure and Social Impact of Culture
Infrastructura publicÄ Åi impactul social al culturii
Authors: Carmen Croitoru, Bogdan Pălici and
Autori: Carmen Croitoru, Bogdan Pălici şi George Dinu
The context from the viewpoint of the policies and
Contextul din perspectiva politicilor şi strategiilor pentru cultură
strategies for Culture and the social Impact of Culture 31
şi impactul social al culturii 31
Methodology and data sources 36
Metodologie şi sursa datelor 36
Cultural infrastructure in Romania 38
Infrastructura culturalÄ din RomÃ¢nia 38
Population's perception on the existing infrastructure 43
Percepţia populaţiei privind infrastructura existentă 43
Regional differences in the perception on the network of cultural institutions .... 48
Diferenţe regionale în percepţia reţelelor de instituţii culturale 48
The social impact of culture in relation to the degree of cultural engagement ... 56
Impactul social al culturii raportat la gradul de implicare culturală 56
The context from the viewpoint of the policies and strategies for Culture and the social Impact of Culture 31
Contextul din perspectiva politicilor şi strategiilor pentru cultură şi impactul social al culturii 31
This chapter is a first systemic approach of an essential subject in the context of the policies and strategies for Culture.
Acest capitol reprezintă o primă abordare sistemicâ a unui subiect esenţial în contextul politicilor şi strategiilor pentru Cultură.
It is relevant from the viewpoint of the fact that the citizens' access to culture is conditioned by the existence of dedicated spaces, endowed with adequate cultural equipment and specialised human resources.
El este relevant din perspectiva faptului că accesul la cultură al cetăţenilor este condiţionat de existenţa unor spaţii dedicate, dotate cu echipamente culturale adecvate şi cu resurse umane specializate.
We must admit from the start that an actual inventory of the cultural infrastructure is statistically absent in our country at this time.
Trebuie recunoscut încă de la bun început că o situaţie despre infrastructura culturală este statistic inexistentă la acest moment în ţara noastră.
The inventory of the entire infrastructure on categories is still a desideratum, although this is, in our opinion, an elementary goal necessary in order to initialise and develop cultural policies and strategies or to learnedly drive a cultural decentralisation.
Inventarierea pe categorii a întregii infrastructuri a rămas un deziderat, deşi acesta este, în opinia noastră, un obiectiv elementar necesar pentru a putea iniţia şi dezvolta politici şi strategii culturale sau pentru a impulsiona, în cunoştinţă de cauză, o descentralizare culturală.
We are probably at the point where carrying out a cultural census, synthesising all the categories of public institutions, the independent cultural organisations, the monuments on classes of importance, the heritage sites is becoming an increasingly pressing demand.
Probabil că ne aflăm în punctul în care realizarea unui recensământ cultural, care să sintetizeze toate categoriile de instituţii publice, organizaţiile culturale independente, monumentele pe clase de importanţă, obiectivele de patrimoniu, devine o cerinţă tot mai acută.
Such a census might show a balanced or, on the contrary, unbalanced distribution in relation to the number of inhabitants and the actual material and human resources, and particularly to the central and local financing resources available as well.
Un astfel de recensământ ar putea arăta o răspândire echilibrată sau dimpotrivă, dezechilibrată, raportată la numărul de locuitori şi la disponibilităţile reale de resurse materiale şi umane, dar mai ales, de finanţare centrală şi locală.
The analyses and presentations contain data collected by the National Institute of Statistics via the County Statistics Offices and reported annually at national level, which contain relevant information on several major categories of public institutions with distinct objects of activity- libraries, museums, cinema theatres, public performing-arts and concert institutions and some of the major cultural centres.
Analizele şi prezentările conţin date colectate de Institutul Naţional de Statistică prin intermediul Direcţiilor Judeţene de Statistică şi raportate anual la nivel naţional, care conţin informaţii relevante privind câteva categorii importante de instituţii publice distincte ca obiect de activitate - biblioteci, muzee, cinematografe, instituţii publice de spectacole şi concerte şi o parte a centrelor culturale importante.
Moreover, we do not have relevant data on the category of live shows or on the music sector - which apparently is more developed in the private than in the public area.
De asemenea, nu avem date relevante despre categoria de spectacole prezentate live publicului sau despre sectorul muzical - care este aparent mai dezvoltat în zona privată decât în cea publică.
At first sight, cultural establishments seem unimportant and invisible, but it is important to remind that their existence has the role to facilitate the first contacts with authentic forms of culture at local level, and at the same time they play a fundamental role in educating the future consumption behaviour.
La o primă abordare, aşezămintele culturale par lipsite de importanţă şi vizibilitate, dar este important să amintim că existenţa acestora asigură rolul de a facilita primele contacte cu forme autentice de cultură la nivel local şi totodată îndeplinesc un rol fundamental în educarea viitorului comportament de consum.
In the future we shall be able to reveal the correlations between the existence (or non-existence) of the various types of cultural infrastructure and the social impact as the result of consumption, considering the building of classifications on quantitative and qualitative criteria, if the efforts to build and complete the existing data bases do not stop.
În viitor vor putea fi demonstrate corelările între existenţa (sau inexistenţa) diverselor tipuri de infrastructură culturală şi impactul social ca rezultat al consumului, în măsura în care se vor continua eforturile de construire şi completare a bazelor de date existente, cu luarea în considerare a realizării unor clasificări pe criterii cantitative şi calitative.
The level of cultural participation influences the people's perception on the world we live in and determines a higher degree of participation in the social life.
Nivelul de participare culturală influenţează percepţia oamenilor despre lumea în care trăim şi determină un grad mai ridicat de participare la viaţa socială.
We define cultural participation as people's engagement in consumption activities in the field of arts and heritage, particularly in the public space, because the latter has a relatively constant dynamic; by civic engagement we understand those activities and behaviours of the people manifested within the public space to a person's personal interest, as well as to the interest of the community.
Prin participare culturală înţelegem implicarea oamenilor în activităţi de consum în domeniul artelor şi patrimoniului, în special în spaţiul public, pentru că acesta are o dinamică relativ constantă, iar prin implicare civică înţelegem acele activităţi şi comportamente ale oamenilor care se manifestă în spaţiul public în interes personal, dar şi în interesul comunităţii.
1 A. Appadurai, "Disjuncture and Difference in the Global Cultural Economy"
in Theory, Culture and Society SAGE, Vol 7., 1990, London
in Theory, Culture and Society SAGE, Vol 7., 1990, London
32 Contextul din perspectiva politicilor şi strategiilor pentru cultură şi impactul social al culturii
32 The context from the viewpoint of the policies and strategies for Culture and the social Impact of Culture
culturii reiese în primul rând din interdependenţa dintre oameni şi cultura în care trăiesc şi, în al doilea rând, din participarea constantă la viaţa culturală.
The heritage and artistic creations represent forms of collective memory successively transmitted by the generations in order to keep and valorise concrete forms of participation in the cultural and social life, and the social effects of culture are permanently adjusted, recalibrating people's live in all its manifestations.
Patrimoniul şi creaţiile artistice reprezintă forme de memorie colectivă pe care generaţiile le transmit succesiv pentru a păstra şi valorifica forme concrete de participare la viaţa culturală şi socială, iar efectele sociale pe care le are cultura sunt în permanenţă ajustate şi recalibrează viaţa oamenilor în totalitatea manifestărilor ei.
The acknowledgement of the social impact of culture is more and more frequently stated in the European public policies; all around the world statisticians and cultural managers make gradually obvious connections between the level of civility, social engagement and cohabitation, under the idea of diversity acceptance, according to the level and quality of the type of cultural consumption.
Recunoaşterea impactului social al culturii este tot mai des afirmată în politicile publice europene, pretutindeni statisticienii şi managerii culturali fac legături tot mai evidente între nivelul de civilitate, de implicare socială şi de convieţuire în ideea acceptării diversităţii, funcţie de nivelul şi calitatea tipului de consum cultural.
Most of the relevant correlations are found at the intersections between the data on the cultural offer (materialised in infrastructure and forms of cultural manifestation) and the level of receiving the messages disseminated by the cultural practices.
Cele mai multe corelaţii relevante se regăsesc la intersecţiile dintre datele privind oferta culturală (materializată în infrastructură şi formele de manifestare culturală) şi nivelul de receptare a mesajelor diseminate de practicile culturale.
A first clue on the availability and permeability to culture is the attitude towards the manifest/obvious forms of culture, i.e. heritage and arts.
Un prim indiciu privind disponibilitatea şi permeabilitatea la cultură este atitudinea faţă de formele manifeste/evidente ale culturii, respectiv patrimoniu şi arte.
This can be compared and correlated to the influence of arts and of the cultural heritage on the respondents' civic engagement behaviour.
Acest lucru poate fi comparat şi corelat cu influenţa pe care o au artele şi patrimoniul cultural asupra comportamentului de implicare civică al respondenţilor.
Regardless of the forms of social organisation considered (educational, political etc.), they all depend on the conceptual instruments and symbols induced by the culture of a society.
Indiferent despre ce forme de organizare a vieţii sociale vorbim (educaţională, politică etc.), toate depind de simbolurile şi instrumentele conceptuale induse de cultura unei societăţi.
The reference cultural systems are those that guide our live on all its levels.
Sistemele culturale de referinţă sunt cele care ne ghidează viaţa pe toate palierele ei.
People develop strategies to organise and cohabitate within the society according to these sets of significations.
În funcţie aceste seturi de semnificaţii, oamenii îşi dezvoltă strategii de organizare şi de convieţuire în societate.
It is also interesting that the messages and the reference value systems also develop in groups or individuals with a lower capacity of conceptualisation or theoretical decryption of the conveyed symbols.
Interesant este şi faptul că mesajele şi sistemele de valori referenţiale se dezvoltă şi la grupuri sau indivizi cu o mai redusă capacitate de conceptualizare sau de decriptare teoretică a simbolurilor transmise.
The analysis of the conceptual instruments can also explain the individuals' independence, because these instruments allow them to negotiate equitable conditions for themselves in their relations with the others.
Tot prin intermediul analizei instrumentelor conceptuale putem explica independenţa indivizilor, deoarece acestea le permit negocierea unor condiţii echitabile pentru ei înşişi în relaţiile cu ceilalţi.
To the same extent, they can destabilise or limit the independence, as the individuals are forced to accept the strategies and options of a certain dominant group.
În aceeaşi măsură, ele pot destabiliza sau limita independenţa, indivizilor fiindu-le impuse strategiile şi opţiunile unui anumit grup dominant.
2 The level of perception on individual or social liberties and the level of democracy are highly susceptible resultants, culturally speaking.
2 Nivelul de percepere a libertăţilor individuale sau sociale, ca şi nivelul de democraţie, sunt rezultante puternic influenţabile cultural.
One of the authors interested in these issues is Dick Stanley,3 who demonstrates that a society with a greater cultural diversity can transmit a rich variety of concepts and symbols to the citizens.
Unul dintre autorii interesaţi de acest aspect este Dick Stanley,3 care demonstrează că o societate cu o mai mare diversitate culturală poate transmite cetăţenilor o bogată varietate de concepte şi simboluri.
The arts have, inter alia, the role to provide people ways to improve their understanding of the world.
Artele au, printre altele, şi rolul social de a furniza oamenilor modalităţi prin care pot să-şi îmbunătăţească înţelegerea asupra lumii.