natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Culturally speaking, the house can be “at home”, that is a place loaded with emotions, feelings and memories, as well as a space of reflection of the self and personality, a form of expression of the social and cultural capital, or a place for the manifestation of the local, of the globalization, of tradition, of the national or ethnic identity.
În sens cultural, casa poate fi „acasă”, adică un loc încărcat de emoţii, sentimente şi amintiri, dar este şi un spaţiu de reflexie a sinelui şi a personalităţii, este o formă de exprimare a capitalului social şi cultural, sau un spaţiu de manifestare a localului, a globalizării, a tradiţiei, a identităţii naţionale sau etnice.
Therefore, the house and its decoration and structure reflect the social and economic changes, the house is a place for the manifestation of the private-public tension.
Astfel, casa şi modul în care este decorată şi structurată reflectă schimbările sociale şi economice, casa este un loc de manifestare a tensiunii dintre privat şi public.
The cultural and social capitals can explain the orientation towards the domestic space and the importance given to the interior design.
Capitalul cultural şi social pot explica orientarea către spaţiul domestic şi importanţa acordată designului interior.
national institute for research and cultural training
M. De Certeau, The Practice of Everyday Life, p. 73.
The authors of the study have shown that the investments in the decoration of the house leave little time and financial resources for the cultural consumption within the public space25.
Autorii studiului au demonstrat că investiţiile în amenajarea casei lasă puţin timp şi puţine resurse financiare pentru consumul cultural în spaţiul public.
Yet it is important to note that the orientation towards the domestic space to the detriment of the public space depends on socio-demographic characteristics and on the life-cycle of the residents.
25 Este important însă de menţionat că orientarea către spaţiul domestic în detrimentul spaţiului public depinde de caracteristici socio-demografice şi de ciclul de viaţă al rezidenţilor.
The shift of the interest in the cultural consumption from the public to the domestic space may be also explained through the fact that, within the familiar space of the house, the person is freer to build their own universe, which would resemble them.
Deplasarea interesului de consum cultural dinspre spaţiul public în spaţiul domestic poate fi explicată şi prin faptul că, în spaţiul familiar al casei, persoana este mai liberă săşi construiască un univers care să-i semene.
Researchers called the expression of creativity in building and rebuilding the house's ambient through the “Do It Yourself - DIY” current, which in Western societies has been encouraged by the development of an economy of the interior design and by the appearance of interior-design specialised mass media.
Cercetătorii au numit exprimarea creativităţii în construirea şi reconstruirea ambientului casei prin curentul „Do It Yourself - DIY”, care în societăţile occidentale a fost încurajat de dezvoltarea unei economii a designului interior şi de apariţia în mass-media a acestei teme.
In traditional societies, or in societies with low-resources, the decoration of the house is the exclusive attribute of the owners, mainly for economic reasons.
În societăţile tradiţionale sau cele marcate de resurse financiare reduse, amenajarea casei este atributul exclusiv al proprietarilor, în principal din motive economice.
Moreover, the domestic space is built in antithesis with the public space, particularly in societies where the state is oppressive and shows intrusive policies, in the domestic space inclusively.
Mai mult, spaţiul domestic este construit în antiteză cu spaţiul public, în special în societăţile în care statul este opresiv şi manifestă politici intruzive, inclusiv în spaţiul domestic.
It is the case of socialist societies, like Romania, where the private space was the only place of resistance against the levelling and
Este cazul societăţilor socialiste, precum România, în care spaţiul privat a fost singurul loc al rezistenţei împotriva tendinţelor uniformizante
depersonalising tendencies.
şi depersonalizante.
Adam Drazin, in a study on the practices of house furnishing in the Suceava County, speaks about how the Romanian identity manifests itself through the wooden interior decoration, as a symbol of the domestic, in antithesis with the grey and cold aesthetics of the concrete of the post-socialist towns.
Adam Drazin, într-un studiu despre practicile de mobilare a caselor din judeţul Suceava, vorbeşte despre modul în care identitatea românească se manifestă prin decorarea interioarelor cu lemn, ca simbol al domesticului, în antiteză cu estetica gri şi rece a betoanelor din oraşele postsocialiste.
The author considers that “while being an alienation vehicle, the state simultaneously provided modalities of domestication through consumption”26.
Autorul consideră că „în timp ce statul era un vehicul de alienare, el a furnizat concomitent modalităţi de domesticire prin consum”.26
The design of the houses, either interior or exterior, highlights the aesthetics of an historical period, it is the materialisation of ideological currents, of fashion, of economic and social changes.
Designul caselor, fie el interior sau exterior, marchează estetica unei perioade istorice, este materializarea curentelor ideologice, a modei şi schimbărilor economice şi sociale.
As we have previously mentioned, the house with its functional and decorative objects is a place of the memory27, not only a personal, but also a collective memory.
Aşa cum spuneam anterior, casa cu obiectele funcţionale şi de decor este un loc al memoriei27, nu doar al celei personale, ci şi al memoriei colective.
While in the domestic space the objects are depositaries of the memory,
Material Culture Behind Closed Doors, p. 181.
26 A. Drazin, A Man will get Furnished: Wood and Domesticity in Urban Romania', in D. Miller (ed.), Home Possesions.
27 P. Nora, 'Between Memory and History: Les Lieux de Memoire', Representations, No. 26, Special Issue: Memory and Counter-Memory, 1989, p. 7-24.
While in the previous year's edition of the Cultural Consumption Barometer most of the respondents associated creative occupations with those of painters (34%), sculptors (21%) or plastic artists (10%), however, the activities associated with the status of artist recorded very low percentages in the case of visual arts (1%).
Dacă la ediţia din anul precedent a Barometrului de Consum Cultural cei mai mulţi respondenţi au asociat ocupaţiile creative cu cea de pictor (34%), sculptor (21%) sau artist plastic (10%), totuşi activităţile asociate cu statutul de artist au înregistrat procente foarte mici în cazul artelor vizuale (1%).
These results may show a very low degree of the public's knowledge of occupations related to the field of visual arts in general and this knowledge degree is even lower as far as the contemporary artists are concerned.
Aceste rezultate pot arăta un grad foarte scăzut de cunoaştere din partea publicului larg a meseriilor care sunt circumscrise domeniului artelor vizuale în general şi acest grad de cunoaştere este şi mai scăzut în cazul artiştilor contemporani.
This year's results confirm our hypotheses, therefore the reading of the answers to the questions on the contemporary visual artists from Romania and from abroad confirms the previous results.
Rezultatele din acest an confirmă ipotezele noastre, astfel lectura răspunsurilor la întrebările despre artişti vizuali contemporani din România şi din afara ţării vine să confirme rezultatele anterioare.
When asked to identify a contemporary Romanian visual artist, only 11.1% of the respondents gave a positive answer, at national level.
Rugaţi să identifice un artist vizual contemporan din România, doar 11,1% dintre respondenţii la nivel naţional au oferit un răspuns pozitiv.
It is important to note that, in order to have a broader picture of the visual arts in general, we
Este important de precizat că, pentru o imagine mai largă privind artele vizuale în general, am inclus aici în urma
And monuments aesthetics is a form of memory activation, as well as an expression of the group identity.
estetica monumentelor este o formă de activare a memoriei, dar şi o exprimare a identităţii de grup.
also included examples of modern artists here, following a recoding.
recodificării şi exemple de artişti moderni.
An overwhelming majority (78.7%) did not know or did not answer this question, while the rest of the respondents gave names of music performers (5.1%), cinema actors (2.4%) or others (2.7%).
O majoritate covârşitoare (78,7%) nu au ştiut sau nu au răspuns la această întrebare, iar restul au oferit nume de interpreţi de muzică (5,1%), actori de cinema (2,4%) sau alţii / altele (2,7%).
In Bucharest, there were 19.4% positive answers.
În Bucureşti, răspunsurile pozitive au fost de 19,4%.
More than half of the respondents (59%) did not know or refused to answer and the rest identified music performers (12.8%), cinema actors (4.6%) or others (4.3%).
Mai bine de jumătate din respondenţi (59%) nu au ştiut sau au refuzat să răspundă, iar restul au identificat interpreţi de muzică (12,8%), actori de cinema (4,6%) sau alţii / altele (4,3%).
Percentages are even lower as regards the contemporary visual artists from abroad.
La capitolul artişti vizuali contemporani din afara României, procentele sunt chiar mai mici.
A possible explanation pertains to the respondents' inclusive way to define the category of “contemporary visual artist” (a situation that we met in the case of the art object
O posibilă explicaţie ţine de modul inclusiv prin care respondenţii definesc categoria „artist vizual contemporan” (o situaţie întâlnită şi
national institute for research and cultural training
în cazul obiectului de artă - vezi mai jos).
from the fields of music and film, the majority of the answers would still remain clearly negative.
Dar chiar dacă am adăiga artiştii din domeniul muzicii şi filmului, majoritatea răspunsurilor ar rămâne clar negativă.
The results show a confusion in terms with reference to what a visual artist means, and a possible explanation for this is the association of the visual with the mass media, as actors or singers with frequent appearances in TV shows were mainly mentioned.
Rezultatele indică o confuzie de termeni referitor la ce înseamnă un artist vizual, o posibilă explicaţie fiind asocierea ideii de vizual cu mass-media, în principal fiind nominalizaţi actori sau cântăreţi cu apariţii dese în emisiunile TV.
In other words, an artist's notoriety, even if he or she belongs to another cultural sector, will result in his or her being perceived as a visual artist.
Cu alte cuvinte, notorietatea unui artist, chiar dacă este din alt sector cultural, determină considerarea lui ca artist vizual.
Another explanation is related to the fact that the respondents may have been either blanked by the artificial context of a statistical inquiry
O altă explicaţie este legată de faptul că este posibil ca respondenţii să fi fost fie blocaţi de contextul artificial al anchetei statistice
(they being, in fact, more knowledgeable in their everyday life), or irritated by the questions that may be interpreted as “general knowledge tests”.
(fiind, de altfel, mai buni cunoscători în viaţa lor cotidiană), fie iritaţi de întrebările care pot fi interpretate şi ca teste de „cultură generală”.
Finally, another explanatory spectrum sends us to the significant differences between the private and public art consumption.
În final, un alt registru explicativ trimite către diferenţele semnificative între consumul artistic privat şi public.
It is obvious that, when required to a critical (and therefore inherently “knowledgeable”) perspective on the visual arts, most of the respondents do not answer, or they focus mostly on the domestic space: 14.8% (nationwide) and 43.9% (Bucharest) chose examples of kitsch from the field of interior design, as we shall see in the following sections.
Este limpede că atunci când sunt puşi în situaţia de a aborda o perspectivă critică (şi astfel, implicit, „cunoscătoare”) asupra artelor vizuale, cei mai mulţi fie nu răspund, fie se concentrează în cea mai mare parte asupra spaţiului domestic: 14,8% (naţional) şi 43,9% (Bucureşti) au selectat exemple de kitsch din domeniul decoraţiunilor interioare, aşa cum vom vedea în secţiunile următoare
VISUAL ARTS - APPRECIATION AND TASTE
ARTELE VIZUALE - APRECIERE SI GUST
As regards the preferences for certain types of visual arts, starting from a list of sixteen options offered by the questionnaire, the respondents' answers placed artistic painting on the first place, far from any other genre (33.3%), followed by the lack of interest for visual arts (20.3), and photography, on the third place (9.83%).
In ceea ce priveşte preferinţele în materie de gen de artă vizuală, pornind de la o listă de şaisprezece opţiuni oferite de chestionar, respondenţii au plasat pe primul loc şi la mare distanţă de orice alt gen pictura (33,3%), urmată de lipsa de interes pentru artele vizuale (20,3%), iar pe locul trei, fotografia (9,83%).
In order to have a more complex image of the results, we madeanewclassification ofthe genres, which were grouped by six categories: artistic painting and sculpture, photography, graphic arts, design and decorative arts, contemporary art, as well as an option for all those who lack an interest in the visual arts, of course.
Pentru a avea o imagine mai complexă a rezultatelor, am realizat o nouă clasificare a genurilor, care au fost grupate în şase categorii: pictură şi sculptură, fotografie, arte grafice, design şi arte decorative, artă contemporană şi, bineînţeles, o opţiune pentru toţi cei lipsiţi de interes pentru artele vizuale.
Thus, at national level, artistic painting and sculpture are on the first place (28.1%), followed by design and decorative arts (22.5%), lack of interest in visual arts (15.5%), photography (13,2%), which recorded a percentage almost equal to that of the graphic arts (13.1%), and, on the last place, contemporary art (5.1%).
Astfel, la nivel naţional, pictura şi sculptura se situează pe primul loc (28,1%), urmate de design şi arte decorative (22,5%), lipsa de interes pentru artele vizuale (15,5%), fotografie (13,2%), care este aproape la egalitate cu artele grafice (13,1%) şi, pe ultimul loc, artă contemporană (5,1%).
artele VIZUALEi cunoaştere, gust şi participare
artele vizuale: cunoaştere, gust şi participare
What kinds of visual arts do you appreciate most?
Ce genuri de arte vizuale apreciaţi mai mult?
(National Sample)
(Naţional)
In Bucharest, the preferences order is different, the most significant difference residing in the much lower percentage of lack of interest in visual arts - an option that here occurs on the last place -, as well as in the more pronounced preference
În Bucureşti, ordinea preferinţelor este alta, cea mai semnificativă diferenţă fiind în procentul mult mai mic de dezinteres faţă de artele vizuale - o opţiune care apare aici pe ultimul loc -, precum şi în preferinţa mai accentuată
for graphic arts compared to photography: artistic painting and sculpture (34.3%), design and decorative arts (21.6%), graphic arts (19%), photography (14.2%), contemporary art (6.6%) and, at the end, lack of interest in visual arts (4.4%).
pentru artele grafice faţă de fotografie: pictură şi sculptură (34,3%), design şi arte decorative (21,6%), arte grafice (19%), fotografie (14,2%), artă contemporană (6,6%) şi, în final, dezinteres faţă de artele vizuale (4,4%).
(Bucharest Sample)
(Bucureşti)
Design and decorative arts ■ ■ ■ •
Nu mă interesează artele vizuale
I am not interested in visual arts
INSTITUTUL NATIONAL PENTRU CERCETARE Şl FORMARE CULTURALĂ
The most similar profile to this one is that of the respondents who prefer design and decorative arts, the only differences consisting in the residence environment and region (rather rural than urban, North-East Region, not from Bucharest) and the number of persons in the household (2).
Profilul cel mai asemănător cu acesta este cel al respondenţilor care preferă designul şi artele decorative, singurele diferenţe fiind în ceea ce priveşte mediul şi regiunea de rezidenţă (rural mai degrabă decât urban, regiunea de Nord-Est şi nu Bucureşti) şi numărul de persoane în gospodărie (2).
We notice a similar situation in Bucharest, too, where the socio-demographic profile of those who prefer artistic painting and sculpture is different from the national profile through the occupational status (“white collar”30) and the number of persons in the household (2).
O situaţie similară întâlnim şi în Bucureşti, unde profilul socio-demografic al celor care preferă pictura şi sculptura diferă de cel naţional în ceea ce priveşte statutul ocupaţional („white collar”)30 şi numărul de persoane în gospodărie (2).
The profile of the respondents who prefer photography is much more different at national level: man, aged 14-20, urban area, South-East Region, married, medium education, “white collar” occupation, unstated personal income, unstated household income, living together with four other persons (no children).
Mult mai diferit este, la nivel naţional, profilul socio-demografic al celor care preferă genul fotografic: bărbat, 14-20 de ani, din mediul urban, regiunea Sud-Est, căsătorit, educaţie medie, ocupaţie „white collar”, venit personal şi pe gospodărie nedeclarat, locuieşte împreună cu alte 4 persoane, dintre care niciun copil.
This is a profile similar to
Este un profil asemănător cu cel al admiratorilor de arte
29 In the blue collar category we included (qualified and non-qualified) workers or operative personnel in the fields of trade and services.
29 În categoria blue collar am inclus muncitorii (calificaţi şi necalificaţi) sau personalul operativ din servicii şi comerţ.
30 In the white collar category we included all medium- or higher education-based professions (technical, economic, law or military personnel, humanistic professions, physicians, pharmacists, administrative staff)
30 În categoria white collar am inclus toate meseriile cu studii superioare sau medii (cadre tehnice, economice sau juridice, militare, umaniste sau medici, farmacişti, funcţionari administrativi).
the one of the graphic arts' fans: the differences regard the residence region (North-East), the occupational status (“blue collar”) and the stated personal income (701-1500 lei).
grafice: nu diferă decât regiunea de rezidenţă (Nord-Est), statutul ocupaţional („blue collar”) şi venitul personal declarat de 701-1500 de lei.
Those who prefer graphic arts in Bucharest have the same profile as those at national level.
Cei care preferă artele grafice au în Bucureşti acelaşi profil ca cei la nivel naţional.
Bucharest respondents who chose photography are different from those at national level in terms of age (older, aged 28-35), education level (higher education) and smaller number of persons in the household (3).
Respondenţii din Bucureşti care au optat pentru fotografie diferă faţă de cei la nivel naţional în ceea ce priveşte vârsta (mai mare, 28-35 de ani), nivelul de educaţie (studii superioare) şi numărul mai mic de persoane în gospodărie (3).
As regards the lifestyle and the preferences for other cultural genres, a fruitful comparison at national level is the comparison between the fans of painting and sculpture - the classical visual arts, which enjoy cultural legitimacy by excellence and the fans of photography - the visual art often classified as middlebrow and deeply anchored in the everyday practices.
În ceea ce priveşte stilul de viaţă şi preferinţele pentru alte genuri culturale, o comparaţie productivă la nivel naţional este cea dintre admiratorii de pictură şi sculptură - artele vizuale clasice, care se bucură de legitimitate culturală prin excelenţă - şi admiratorii fotografiei - arta vizuală adeseori clasificată ca middlebrow şi adânc ancorată în practicile vieţii cotidiene.
Both categories use the Internet and prefer action films to any other film genre, but the similarities stop here.
Ambele categorii utilizează internetul şi preferă filmele de acţiune oricărui alt gen cinematografic, însă asemănările se opresc aici.
In terms of musical tastes, P &amp; S prefer popular music (traditional folklore), while P prefer foreign pop music.
PS nu s-au dus niciodată în ultimul an să cumpere de la mall, pe când F se duc lunar.
At the same time, more P than P &amp; S prefer manele31, yet, when compared to P &amp; S, more
Deşi îi uneşte preferinţa pentru filmul de acţiune, opţiunile cinematografice secundare diferă: filmul romantic pentru PS, comedia pentru F.
31 Plural of “manea” - originally a Turkish word designating an oriental love song, with a sentimental, long-winded melody.
În materie de gusturi muzicale, PS preferă muzica populară (folclor tradiţional), iar F, muzica pop străină.
P also prefer classical music.
artele vizuale: cunoaştere, gust şi participare
The variables that might explain these differences are the gender, age, occupation and residence region.
F preferă muzica clasică decât PS. Variabilele care ar putea explica aceste diferenţe sunt genul, vârsta, ocupaţia şi regiunea de rezidenţă.
P &amp; S are primarily women, aged 51-65, “blue collar” occupation, from Bucharest.
PS sunt mai degrabă femei, 51-65 de ani, ocupaţie „blue collar”, din Bucureşti.
P are mainly men, aged 14-20, “white collar” occupation, from the South-East Region.
F sunt mai degrabă bărbaţi, 14-20 de ani, ocupaţie „white collar”, din regiunea Sud-Est.
It is interesting that the education level (the same, i.e. medium) and income (701-1500 lei in the case of P &amp; S, unstated for P) seem to have little relevance in the setting of these preferences.
Este interesant că nivelul de educaţie (acelaşi, adică mediu) şi venitul (701-1500 de lei pentru PS, nedeclarat pentru F) par să aibă prea puţină relevanţă în stabilirea acestor preferinţe.
Similarly to the case of those who appreciate graphic arts (men, being the same age of 14-20 years), male gender and younger age are related to the preference for less widely-known visual arts.
Ca şi în cazul celor ce apreciază artele grafice (bărbaţi la aceeaşi vârstă de 14-20 de ani), genul masculin şi vârsta mai mică sunt legate de preferinţa pentru genuri de arte vizuale mai puţin consacrate.
At the same time, P (alongside with contemporary art fans, whose percentage is very low) are the only ones with more prestigious occupations.
În acelaşi timp, F (împreună cu procentul foarte mic de admiratori ai artei contemporane) sunt singurii cu ocupaţii mai prestigioase.
If we use occupation as an indicator of social (and cultural) capital, then, at national level, those with intellectual occupations have consistent tastes photography, foreign pop music, action films - but oriented towards mass culture rather than high culture.
Dacă folosim ocupaţia ca indicator de capital social (şi cultural), atunci cei cu ocupaţii intelectuale pe plan naţional au gusturi consecvente - fotografia, muzica pop străină, filmul de acţiune, însă orientate mai degrabă către cultura de masă decât cea înaltă.
In a way, the shared preferences of P &amp; S and P for painting and sculpture, traditional folk music and action film are also consistent, as these artistic genres may be deemed nationally consecrated.
La fel de consecvente sunt, într-un sens, şi preferinţele comune ale PS şi F pentru pictură şi sculptură, muzica populară şi filmul de acţiune, care pot fi toate considerate genuri artistice consacrate pe plan naţional.
Although these results might be easily interpreted as evidence for the thesis of the omnivorous cultural consumer - therefore, as examples of eclecticism -, they rather seem to suggest the dynamism of the visual arts field, wherein legitimate genres, like painting and sculpture, easily decline through popularisation and popular genres, while others,
Deşi aceste rezultate ar putea fi uşor interpretate ca evidenţă pentru teza consumatorului cultural omnivor - aşadar, ca exemple de eclectism -, ele par mai degrabă să sugereze dinamismul câmpului artelor vizuale în care genuri legitime, precum pictura şi sculptura, decad uşor prin popularizare şi genuri populare,