natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In other words, the arts and the forms of cultural participation are means and sources through which people can improve the quality of their lives and can access new levels of understanding the society they live in.
Altfel spus, arta şi formele de participare culturală reprezintă mijloace şi surse prin care oamenii îşi pot îmbunătăţi calitatea vieţii şi pot accesa noi nivele de înţelegere a societăţii în care trăiesc.
The same author draws the attention on the fact that, although the majority of the studies have been mainly focusing on the effect of culture on the economy, there are results that present potential effects from the culture onto the economy and social issues.
Acelaşi autor atrage atenţia asupra faptului că, deşi majoritatea studiilor s-au concentrat mai mult pe efectul pe care cultura îl are asupra economiei, există rezultate ce prezintă potenţialele efecte dinspre cultură spre economie şi spre aspectele sociale.
4 These results show that there is a positive and strong direct proportion between cultural participation and civic engagement - two logical categories organically connected in the social reality.
4 Aceste rezultate ne arată că între participarea culturală şi implicarea civică - două categorii logice legate organic în realitatea socială - există o relaţie direct proporţională pozitivă şi puternică.
In this respect, cultural participation and cultural consumption prove to be factors that can determine
capacity, Policy Note No. 10, Council of Europe, 2006.
3 D. Stanley, A reflection on the function of culture in building citizenship
Contextul din perspectiva politicilor şi strategiilor pentru cultură şi impactul social al culturii 33
capacity, Policy Note No. 10, Council of Europe, 2006.
consum cultural au determinat nivele crescute de toleranţă în interacţiunea cu grupuri de oameni situaţi diferit geografic.
Among the important actors in the process of creation and production of culture there are, obviously, the artists.
Unii dintre actorii importanţi în procesul de creaţie şi producţie a culturii sunt, evident, artiştii.
Besides their roles within culture, they are also active agents of forming and transmitting the social identity, through the influence they transpose in the act of creation and the manner in which this influence is manifested in people's perception on the world they live in.
În afara rolurilor pe care le au în cadrul culturii, aceştia sunt agenţi activi ai formării şi transmiterii identităţii sociale, prin influenţa pe care o transpun în actul de creaţie şi modul în care această influenţă se manifestă în percepţia oamenilor asupra lumii în care trăiesc.
The artists consider that their mission is „to influence the way people perceive the world" and that the role or art is particularly to „challenge the way people perceive the world"6.
Artiştii consideră că misiunea lor este „să influenţeze felul în care oamenii înţeleg lumea" şi că rolul artei este mai ales acela „de a contesta felul în care oamenii percep lumea"6.
According to the general perception, the arts provide „new methods to understand and relate to a world which is not always easily acceptable"7, a world which, in its turn, does not easily accept artistic manifestations, though.
Potrivit percepţiei generale, artele oferă „noi metode de a înţelege şi de a se raporta la o lume care nu este totdeauna uşor de acceptat"7, dar care la rândul ei, nu acceptă cu uşurinţă manifestările artistice.
The role of the artistic expression, from the standpoint of the social impact is to put in a critical (sometimes over-critical) light the existing cultural models, to which people are accustomed to assist.
Rolul expresiei artistice din punctul de vedere al impactului social este acela de a pune într-o lumină critică, uneori ieşită din comun, modelele culturale existente, cele la care oamenii sunt obişnuiţi să asiste.
This extremely dynamic process helps to change and improve the cultural baggage, bringing new conceptual mindsets into the collective thinking and further influencing the way people act and organise themselves.
Aceste proces extrem de dinamic ajută la schimbarea şi îmbunătăţirea bagajului cultural, aducând noi scheme conceptuale în mentalul colectiv şi influenţând mai departe modul în care oamenii acţionează şi se organizează.
The main roles of the heritage and arts have been studied more and more in the last years.
Principalele roluri ale patrimoniului şi ale artelor sunt aspecte studiate tot mai mult în ultimii ani.
We can speak about these roles from several points of view: social, economic, educational, artistic, strategic, historical etc., but for this study we shall relate to art from the viewpoint of the participation in the cultural and artistic life.
Despre aceste roluri putem vorbi din multe puncte de vedere: social, economic, educaţional, artistic, strategic, istoric etc., însă pentru studiul de faţă ne vom raporta la artă din perspectiva participării la viaţa culturală şi artistică.
a) enhancing understanding and capacity for action
a) dezvoltarea înţelegerii şi a capacităţii de a acţiona
b) creating and retaining identity
b) formarea şi menţinerea identităţii sociale
c) modifying values and preferences for collective choice
c) modificarea valorilor şi a preferinţelor raportate la alegerile colective
e) contributing to community development and fostering civic participation
e) dezvoltarea societăţii prin încurajarea participării civice
a) Enhancing understanding and capacity for action a social effect of the artistic expression, which states that people have access to the understanding of the world by means of arts.
a) Dezvoltarea înţelegerii şi a capacităţii de a acţiona - un efect social al expresiei artistice care afirmă că oamenii au acces la înţelegerea lumii prin arte.
The historical, social, religious or even economic context becomes comprehensible through arts.
Prin arte devine comprehensibil contextul istoric, social, religios sau chiar contextul economic în care trăiesc.
Arts help them de-code the experiences they live and give them the capacity to act according to the things around them.
Artele îi ajută să decodifice experienţele pe care le trăiesc şi le oferă capacitatea de acţiona în conformitate cu ceea îi înconjoară.
Without these means of adaptation, people would live in spiritual spaces without direction or signs to direct them and to help them adapt.
Fără aceste instrumente de adaptare, oamenii ar trăi în spaţii spirituale lipsite de direcţie sau semne care să îi dirijeze şi să îi ajute să de adapteze.
The de-coding of these meanings of the reality is mainly performed through basic processes of socialisation and education, and culture offers the necessary instruments in this respect.
Decodificarea acestor sensuri ale realităţii se produce în principal prin procesele primare de socializare şi prin educaţie, iar cultura oferă în acest sens instrumentele necesare.
b) The second effect refers to creating and retaining social identity.
b) Al doilea efect se referă la formarea şi menţinerea identităţii sociale.
The building of social identity is a complex process, which is permanently transforming.
Formarea identităţii sociale este un proces complex, în continuă transformare.
The social role of culture is revealed as an instrument through which
Workshop, Looking for New Connections Montreal, August 24-25, 2004
8 D. Stanley, Report of the Proceedings of the IFACCA/ISSEC Research
SRA- 858 Department of Canadian Heritage, Strategic Research and
34 The context from the viewpoint of the policies and strategies for Culture and the social Impact of Culture
important pentru ei, ceea ce este unic, special, diferit sau elementele care vorbesc despre identitatea lor, fără ca ei să fie prezenţi.
the individuals preserve their identity and pass it on, as a form of cognition and recognition for future generations.
Rolul social al culturii se evidenţiază ca instrument prin care indivizii îşi conservă identitatea şi o transmit mai departe, ca formă de cunoaştere şi de recunoaştere pentru generaţiile care urmează.
c) The third effect regards the modification of values and preferences for collective choice.
c) Al treilea efect priveşte modificarea valorilor şi a preferinţelor raportate la alegerile colective.
Collective choices are the proof of the interaction between groups of people who accept and consent on the importance and relevance of certain values.
Alegerile colective sunt dovada interacţiunii dintre grupuri de oameni care agreează şi consimt cu privire la importanţa şi relevanţa unor valori.
d) The fourth effect is the building of social cohesion.
d) Cel de-al patrulea efect este construirea coeziunii sociale.
It refers to the fact that arts and heritage represent elements of adhesion to the level of a society or group of people who share common values.
Acesta se referă la faptul că artele şi patrimoniul reprezintă elemente de adeziune la nivelul unei societăţi sau al unui grup de oameni care împărtăşesc valori comune.
e) The last effect refers to the fact that arts and heritage contribute to the community development by fostering civic participation.
e) Cel din urmă efect se referă la faptul că artele şi patrimoniul contribuie la dezvoltarea societăţii prin încurajarea participării civice.
Civic participation is an aspect of the social life without which people cannot interact, share or implement ideas.
Participarea civică este un aspect al vieţii sociale fără de care oamenii nu pot interacţiona, împărtăşi sau implementa idei.
Civic participation is a form of socialisation and modelling the communities wherein people work together for what they deem important.
Participarea civică este o formă de socializare şi de modelare a comunităţilor în care oamenii conlucrează la ceea ce este important pentru ei.
Another role highlighted by Stanley is the role of curators in the process of creation dissemination.
Un alt rol important evidenţiat de Stanley este cel al curatorilor în procesul de diseminare a creaţiei.
One of the main - and often highlighted - reasons to participate in cultural activities is the opportunity to socialise.
Unul dintre principalele motive pentru participarea la activităţi culturale, invocat adesea, este oportunitatea de a socializa.
These interactions between people significantly contribute to the receiving and learning of new ideas, while consent validates them.
Aceste interacţiuni dintre oameni contribuie semnificativ la receptarea şi însuşirea de idei noi, iar consensul le validează.
Therefore, there are four scenarios that can manifest in the process of direct interaction with the new ideas of arts:
Există, astfel, patru scenarii ce se pot manifesta în procesul de interacţiune directă cu ideile noi ale artelor:
a) In the first scenario, the interaction with arts can be described through the syntagm: „The idea is new and we all have come to agree with it".
a) În primul scenariu, interacţiunea cu artele se poate descrie prin sintagma : ''Ideea este nouă şi am ajuns să fim cu toţii de acord cu ea.''
This scenario refers to the fact that what art offers as a new idea at a certain moment is collectively received and accepted.
Acest scenariu se referă la faptul că ceea ce ne oferă arta la un moment dat sub forma unei idei noi este receptat şi acceptat colectiv.
Any new idea that penetrates the social framework needs validation and acceptance at the level of groups, before it causes a change of attitudes.
Orice idee nouă care pătrunde în cadrul social are nevoie de validare şi acceptare la nivelul grupurilor, înainte ca ea să producă o schimbare de atitudine.
b) The second scenario represents the probability of rejecting new ideas: „The idea is new and we reject it".
b) Al doilea scenariu reprezintă probabilitatea de a respinge ideile noi: ''Ideea este nouă şi o respingem.''
The presented idea or form is so different or contradictory with the existing set of values, that the people's or the community's reaction is to reject it.
Ideea sau forma prezentată este atât de diferită sau contradictorie cu setul de valori existente, încât reacţia oamenilor sau a colectivităţii este de a o respinge.
These ideas do not develop future forms and do not produce any change in the previous state of fact.
Aceste idei nu dezvoltă alte forme pe viitor şi nu produc nicio modificare a stării anterioare a realităţii.
c) „We already know this idea, but our opinion on it is set (this means that we may or may not agree with its author)".
c) "Ideea ne este deja cunoscută, iar opinia noastră despre ea este stabilită (asta înseamnă că putem fi de acord sau nu cu autorul ei).”
In this case, the set of ideas is already known, the de-coding level is high, and the people's reaction to these ideas may be of acceptance or rejection.
În acest caz, setul de idei ne este deja cunoscut, nivelul de decodificare este ridicat, iar reacţia oamenilor la aceste idei pot fi de acceptare sau de respingere.
presented are not new, but the people/groups will reconsider their initial position regarding these ideas.
În acest scenariu ideile prezentate nu sunt un element de noutate, dar oamenii/grupurile vor reconsidera poziţia iniţială cu privire la aceste idei.
We should also take into account the fact that art does not permanently send out positive ideas, symbols or values.
Mai trebuie luat în calcul faptul că arta nu emite în permanenţă idei, simboluri sau valori pozitive.
Oftentimes the individuals and groups may be exposed to violence, racism, pornography or radical forms of manifestation, by means of arts.
De multe ori prin artă indivizii şi grupurile pot fi expuse la violenţă, rasism, pornografie sau forme radicale de manifestare.
However, on a long term it is supposed that the dysfunctional social ideas are eliminated from the cultural repertoire, although this is a fragile mechanism to counter-fight the negative social impact of these cultural deviations, a mechanism which is difficult and complicated to trigger.
Cu toate acestea, pe termen lung, se presupune că ideile sociale disfuncţionale sunt eliminate din repertoriul cultural, deşi este un mecanism fragil care se activează dificil şi complicat pentru contracararea impactului social negativ al acestor deviaţii culturale.
The most complicated cultural manipulations are totalitarian ideologies, built and manipulated with premeditation, in order for them to be accepted within the public space, and which come to be accepted after having been subtly inoculated in the public's conscience, being associated with positive public persons and facts11.
Cele mai complicate manipulări culturale sunt ideologiile totalitare care sunt construite şi manipulate cu premeditare pentru a putea fi acceptate în spaţiul public şi care ajung să fie acceptate după ce au fost subtil introduse în conştiinţa publicului, asociate cu fapte şi persoane publice pozitive11.
In stable, culturally balanced societies, this mechanism does not allow ideas instigating to violence or exclusion to be reintroduced and re-consolidated within a society, the aggregated tendency of arts and cultural heritage is to cultivate sustainable social values, opposed to exaggerations like exclusionary patriotism, racial purity or worship of leaders12.
În societăţile stabile, echilibrate cultural, acest mecanism nu permite ideilor care instigă la violenţă sau excluziune să fie reintroduse şi reconsolidate în cadrul unei societăţi, tendinţa agregată a artelor şi a patrimoniului cultural este de cultivare a valorilor sociale sustenabile, contrare exagerărilor de tipul patriotismului excesiv, purităţii rasiale sau cultului al liderilor12.
The tangible and intangible elements of heritage were and continue to be used as instruments of social homogenisation, having a perspective of affirmation of the unity of a territory, ethnic group or culture of a state.
Elementele tangibile şi intangibile ale patrimoniului au fost şi continuă să fie folosite ca instrumente de omogenizare socială, având o perspectivă de afirmare a unităţii caracteristice unui
11 "Overton Window" - a concept named after Joseph P. Overton (1960-2003) former vice-president of Mackinac Center for Public Policy US.
12 D. Stanley, A reflection on the function of culture in building citizenship capacity, op. cit, p.30
12 D. Stanley, A reflection on the function of culture in building citizenship capacity, op. cit, p.30
teritoriu, grup etnic sau culturii unui stat.
The purpose of acknowledging and preserving the past ideas and events is to identify ourselves with them and to become relevant, in relation to their importance (e.g. „I am part of a group that achieved such things").
Scopul recunoaşterii şi păstrării ideilor şi evenimentelor din trecut este de a ne identifica cu acestea şi de a deveni relevanţi, raportat la importanţa lor (ex: sunt parte dintr-un grup care a realizat anumite lucruri).
We usually say that the interaction with the elements of cultural heritage helps us find ourselves and sets our cultural roots.
În mod obişnuit se spune că interacţiunea cu elementele de patrimoniu cultural ne ajută să ne găsim şi să ne stabilim rădăcinile culturale.
„The purpose of revering the past through heritage is to give people the sense of belonging to a social group"14.
„Scopul onorării trecutului prin patrimoniu este acela de a oferi oamenilor sentimentul de apartenenţă la un grup social"14.
Those who have tried to measure the way people interact in new contexts have noticed that the more often an individual is confronted with new ideas, the more probable it is for him to change his attitudes and values.
Cei care au încercat sa măsoare felul în care oamenii interacţionează în contexte noi au constatat că, pe măsură ce individul este mai des confruntat cu idei noi, este mai probabilă schimbarea atitudinilor şi a valorilor.
Those who frequently get in touch with new ideas or frequently interact with new people will not be able to keep their attitudes and values unchanged.
Cei care iau frecvent contact cu idei noi sau care interacţionează des cu persoane noi nu vor putea să îşi menţină atitudinile şi valorile neschimbate.
Just like arts develop our awareness on the various models, trends etc., as well as on alternative ways of living, by presenting new options to cooperate with the others, in the same way new models and various ways to cooperate with the others become available with the help of arts.
La fel cum artele dezvoltă conştiinţa noastră asupra diferitelor modele, tendinţe etc. precum şi asupra unor moduri alternative de a trăi, prezentând noi opţiuni de a colabora cu ceilalţi, în acelaşi fel noi modele şi diferite modalităţi de a colabora cu ceilalţi devin disponibile cu ajutorul artelor.
This is, in fact, the definition of social cohesion: the will to cooperate with other members of the society in order to attain collective goals.
Aceasta este, de fapt, şi definiţia coeziunii sociale: voinţa de a coopera cu alţi membri ai societăţii pentru a atinge scopurile colective.
15 Therefore, arts can be a source to create new cognitive connections, as well as new ways to vehiculate instruments, symbols and even ideas, at inter-human level.
15 Aşadar, artele pot reprezenta o sursă pentru crearea de noi conexiuni cognitive, dar şi de noi moduri de a vehicula instrumente, simboluri şi chiar idei, la nivel interuman.
By re-affirming the identity of a group, it helps its members to gain trust in their own abilities.
13 Heritage and Beyond, Publishing Edition, Council of Europe, p. 70, https:// book.coe.int/eur/en/ (accesat in 24 Noiembrie 2016)
Obviously, the cultural heritage incurs the risk of also consolidating values that may
Patrimoniul cultural poate avea un efect direct asupra coeziunii sociale.
14 D. Stanley, A reflection on the function of culture in building citizenship capacity, p. 29
Prin reafirmarea identităţii unui grup, îi ajută pe membrii acestuia să câştige încredere în propriile abilităţi.
Methodology and data sources
Dacă un grup este neîncrezător, exclus
2.1 The network of public institutions (known data) methodological specifications on the modality of collection and definitions of the main indicators
2.1 Reţeaua instituţiilor publice (date cunoscute) - precizări metodologice privind modul de colectare şi definiţii ale principalilor indicatori
In order to identify the level of perception on the infrastructure within the public space, the respondents were asked to answer the following questions:
Pentru a identifica nivelul percepţiei asupra infrastructurii din spaţiul public, respondenţii au fost rugaţi să răspundă la următoarele întrebări:
• In your town / commune is there a...?, with three options: 1.
• În oraşul / comuna dumneavoastră există ...? cu trei variante de răspuns: 1.
Yes, 2.
Da, 2.
We used to have, but not anymore, 3.
Am avut, dar acum nu mai există 3.
No, we have never had one
Nu am avut niciodată,
• Do you think there should be a...
• Consideraţi că ar fi necesar să existe...
• Do you go to another locality to...
• Mergeţi în altă localitate pentru...
Methodology and data sources 37
Metodologie şi sursa datelor 37
The collected information refer to a network of public and private cultural and artistic units that have developed cultural and artistic activities at the end of 2015; the cultural and artistic units with suspended activity in the reference year (they were closed to the public)19 were not taken into account.
InformaÅ£iile colectate se referÄ la reÅ£eaua unitÄÅ£ilor cultural-artistice publice Åi private care au desfÄÅurat activitÄÅ£i cultural-artistice la sfÃ¢rÅitul anului 2015, neluÃ¢ndu-se Ã®n considerare unitÄÅ£ile cultural-artistice care au activitatea suspendatÄ Ã®n anul de referinÅ£Ä (au fost Ã®nchise publicului)19.
• The data on the cinema theatres were accessed from the Tempo database20, from the statistics directory of the National Centre for Cinematography21, as well as provided on request by this institution.
• Datele despre cinematografe au fost accesate din baza de date Tempo20, din anuarul statistic al Centrului Naţional al Cinematografiei21, dar şi furnizate la cerere de către această instituţie.
• The distribution of historical monuments on the A and B groups, at the level of counties and development regions, as well as their evolution in the last years were provided by the National Institute for Heritage.
• Distribuţia monumentelor istorice pe grupele A şi B, la nivelul judeţelor şi al regiunilor de dezvoltare împreună cu evoluţia acestora în cursul ultimilor ani a fost furnizată de Institutul Naţional al Patrimoniului.
17 TEMPO database - time series, field A.
17 Baza de date TEMPO - serii de timp, domeniul A.
SOCIAL STATISTICS, A.9 CULTURE, sub-fields 1.
STATISTICĂ SOCIALĂ, A.9 CULTURA, subdomeniile 1.
LIBRARIES, 3.
BIBLIOTECI, 3.
PERFORMING ARTS INSTITUTIONS, 4.
INSTITUŢII DE SPECTACOL, 4.
18 Activity of cultural and artistic units, year 2013, Activity of cultural and artistic units, year, 2014, Activity of cultural and artistic units, year, 2015, National Institute of Statistics.
18 Activitatea unităţilor cultural - artistice, anul 2013, Activitatea unităţilor cultural - artistice, anul 2014, Activitatea unităţilor cultural - artistice, anul 2015, Institutul Naţional de Statistică.
20 TEMPO database - time series, field A.
20 Baza de date TEMPO - serii de timp, domeniul A.
SOCIAL STATISTICS, A.9 CULTURE, category 2.
STATISTICĂ SOCIALĂ, A.9 CULTURĂ, categoria 2.
CINEMA PRODUCTION AND EXPLOITATION, http://statistici. insse.ro/
EXPLOATAREA ŞI PRODUCŢIA CINEMATOGRAFICĂ, http://statistici.insse.ro/
21 Annual directory, National Centre for Cinematography, http://cnc.gov. ro/?page_id=442
21 Anuar statistic, Centrul Naţional al Cinematografiei, http://cnc.gov. ro/?page_id=442
In order to calculate the statistical weight of institutions per 100,000 inhabitants, we used as a source the demographical data at national and regional level, published by the National Institute of Statistics in the Tempo22 database.
Pentru ponderarea numărului de instituţii la 100.000 de locuitori au fost folosite ca sursă datele demografice la nivel naţional şi regional publicate de Institutul Naţional de Statistică în baza de date Tempo22.