natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Within the context of the NICRT's strategy to redefine or to introduce new and culture-specific occupational standards and to include the new specific occupations that are specific to the current dynamics of the cultural sector in the Classification of Occupations in Romania, the identification of the training needs of the public cultural institutions in Romania is a necessary and important stage in substantiating the endeavors designed to support the adaptation of the cultural institutions to the new challenges of the present.
În contextul strategiei INCFC de redefinire sau de introducere de noi standarde ocupaţionale specifice culturii şi de includere a noilor ocupaţii specifice dinamicii actuale a domeniului cultural în Clasificarea ocupaţiilor din România, identificarea nevoilor de formare în cadrul instituţiilor publice reprezintă un stadiu necesar şi important pentru argumentarea acestor demersuri care susţin adaptarea instituţiilor culturale la noile provocări ale contextului actual.
This study is complemented by another initiative of NICRT, whose purpose is to identify the training needs of the independent cultural operators, in the form of a meeting called Cultural NGO 1.0., with the participation of six focus groups, which examined the training needs of the independent cultural institutions.
Studiul de faţă este completat de o altă iniţiativă a INCFC de identificare a nevoilor de formare ale operatorilor culturali independenţi, prin organizarea întâlnirii ONG cultural 1.0. în cadrul căreia au fost derulate şase focus-grupuri care au analizat nevoile de formare ale instituţiilor independente care activează în domeniul culturii.
The findings of this study, which are in sharp contrast with the needs identified by the report, give a clear picture of the needs for training of the cultural sector.
Concluziile acestui studiu, sensibil diferite de nevoile identificate în raportul de faţă, completează imaginea asupra necesităţilor domeniului cultural în ceea ce priveşte formarea profesională.
Knowledge society and knowledge economy require more and more specialized human resources, with multiple and easily transferable skills and competencies.
În societatea si economia cunoaşterii este nevoie din ce în ce mai mult de resurse umane specializate, cu abilităţi multiple şi transferabile.
Work and management in the field of knowledge imply a continuous adaptation to market needs, to the dynamics and to the ever bigger challenges generated by socio-economic changes and technological developments.
Munca şi managementul în domeniul cunoaşterii presupun adaptarea continuă la nevoile pieţei, la dinamicile şi provocările tot mai mari generate de transformările socio-economice şi de evoluţiile tehnologice.
In this context, knowledge becomes a currency in itself, an investment that ensures the survival and the growth of the organization amid a fiercely competitive system that does not confine itself to the national level, but expands on an international scale, as result of labor market globalization.
În acest context, cunoaşterea devine o monedă în sine, o investiţie ce asigură organizaţiei supravieţuirea şi dezvoltarea, într-un sistem concurenţial, ce se manifestă nu doar la nivel naţional, ci, odată cu globalizarea pieţelor muncii, se extinde şi la nivel internaţional.
National education policies are becoming more and more aware of the lifelong learning and continuing vocational training concepts, seen as an essential prerequisite for intelligent and sustainable development.
Politicile naţionale în domeniul educaţiei încep să includă din ce în ce mai mult conceptul de învăţare pe tot parcursul vieţii sau formare profesională continuă, ca premisă esenţială pentru dezvoltarea inteligentă şi durabilă.
In Romania, these concepts tend to align to the European trends, which link employment policies to the knowledge economy.
În România, acestea tind să se alinieze cadrului european, ce leagă politicile de ocupare a forţei de muncă de economia cunoaşterii.
As such, the focus is placed on the ultimate goal of the education and training, which should be the entering on the labor market or in the occupational sector envisaged.
Se pune accent astfel pe rezultatul final al educaţiei şi formării, care ar trebui să fie inserţia pe piaţa muncii sau în sectorul ocupaţional vizat.
Researchers in the field even talk about a culture of lifelong learning, which is characteristic for the learning society.
Cercetătorii din domeniu vorbesc chiar despre o cultură a învăţării continue, care este caracteristică societăţii învăţării (learning society).
According to Nijhof, "Learning society is a design for a modern life based on increased integration of Information and Communication and the fear of globalization".1 How relevant is the culture of lifelong learning in our country is a topic that deserves further consideration.
Potrivit lui Nijhof, „societatea învăţării este un design pentru o viaţă modernă bazată pe integrarea crescută a informaţiei şi comunicării şi pe teama de globalizare".1 Cât de prezentă este această cultură a învăţării pe tot parcursul vieţii în ţara noastră este o temă care merită aprofundată.
According to the study Attitudes towards Work in Romania, our country ranks 28th out of 33 countries in terms of the rate of participation of the employed population in vocational training programs.
Potrivit studiului Atitudini faţă de muncă în România, ţara noastră se află pe locul 28 din 33 de ţări în privinţa ratei de participare a populaţiei ocupate la programe de pregătire profesională.
1 Nijhof Wim J., Lifelong Learning as a European Skill Formation Policy, Human
Cultura organizaţională poate stimula sau, din contră, poate inhiba aspiraţiile sau nevoile de formare profesională ale angajaţilor.
Work environment and management style are essential for the developing of the culture of lifelong learning, and the differences between state employees and those engaged in the private sector are obvious.
Mediul de lucru şi stilul de management sunt esenţiale în dezvoltarea culturii învăţării pe tot parcursul vieţii, iar diferenţele dintre angajaţii la stat şi cei din mediul privat sunt evidente.
According to the mentioned study, most employees who attended a training program in the last year were employees from public organizations, who had also worked in the private sector once, followed by employees working in the public sector and by those working in private companies or joint ventures.
Potrivit aceluiaşi studiu, cei mai mulţi angajaţi care au urmat un program de pregătire profesională în ultimul an sunt cei care lucrează la stat, dar au avut experienţe de lucru şi în privat, iar pe locurile următoare se situează angajaţii de la stat şi cei care lucrează în firme private cu capital mixt sau străin.
Studies on the knowledge economy are more and more frequent and have started to be incorporated in the public economic and social development policies and strategies.
Studiile despre societatea sau economia cunoaşterii sunt din ce în ce mai dese şi încep să fie folosite în politicile şi strategiile de dezvoltare economică şi socială.
However, there is still no consensus, not even across Europe, about the definition and the manifestation of these concepts in each country, which makes international comparisons quite difficult.
Cu toate acestea, nu există încă un consens nici la nivel european despre definiţia şi modul de manifestare al acestor concepte la nivelul fiecărei ţări, ceea ce face destul de dificile comparaţiile internaţionale.
According to the report The role of Culture in the Knowledge Economy, drafted on the basis of a study conducted across the countries of the International Network on Cultural Policy, the definitions of knowledge economy "depends on two dimensions: the material dimension, which covers issues related to production, information technologies and communications, industrial property, on the one hand, and the immaterial dimension, relating to intellectual resources, culture, knowledge, creativity, innovation, copyright and human capital."
Potrivit raportului Rolul culturii în economia cunoaşterii, bazat pe un studiu la nivelul ţărilor din Reţeaua Internaţională de Politici Culturale, definiţiile economiei cunoaşterii sunt „în funcţie de două dimensiuni: cea materială, care cuprinde aspecte legate de producţie, tehnologiile informaţionale şi de comunicare, proprietate industrială, şi o a doua, imaterială, referitoare la resursele intelectuale, cultură, cunoaştere, creativitate, inovaţie, copyright şi capital uman".4 Aceste două dimensiuni reflectă relaţia strânsă ce există între învăţarea continuă, stimularea creativităţii şi inovaţiei, dezvoltarea economiei şi creşterea calităţii vieţii.
5 This occupational flexibility calls for competences and skills that may be related or transversal to his or her main occupation.
5 Această flexibilitate ocupaţională necesită compentenţe si abilităţi care pot avea legătură cu domeniul său de activitate sau sunt transversale.
The specifics of the labor market in the cultural and creative industries determine the attitude of the artists and of the active population engaged in these fields towards training.
Specificul pieţei muncii din sectoarele culturale si creative determină atitudinea artiştilor si persoanelor active în acest domeniu ocupaţional faţă de formarea profesională.
The difference between standard and non-standard work is crucial for understanding the culture of lifelong learning in these sectors.
Diferenţa dintre tipul de muncă standard şi non-standard este esenţială în înţelegerea culturii învăţării pe tot parcursul vieţii în aceste sectoare.
Although studies have revealed that non-standard work is more specific to the cultural and creative sectors, in Romania this seems to be the exception rather than the rule, with slight differences between sub-sectors, and in particular in those sectors where the public dimension is smaller.
Deşi studiile arată că în sectoarele culturale şi creative este specifică mai degrabă munca non-standard, în România aceasta este mai degrabă o excepţie decât o regulă, cu mici diferenţe între subsectoare, în special cele în care dimensiunea publică este mai redusă.
The labor market in the cultural and creative sectors have seen a positive trend in the period 2002-2009, evolving from 100,000 to 140,000 employed people.
Piaţa muncii în sectoarele culturale şi creative a înregistrat o tendinţă pozitivă în perioada 2002-2009, cu o evoluţie de la 100.000 la 140.000 de persoane angajate.
According to this study, there is a growing demand for jobs requiring higher levels of qualification, whilst the proportion of jobs requiring low or no qualification is constantly declining.
Potrivit acestui studiu, există o cerere tot mai mare de joburi care implică nivele ridicate de calificare, în timp ce joburile care implică nivel scăzut sau nicio calificare sunt din ce în ce mai rare.
In the UK there are wide discrepancy amongst sectors in terms of availability of skilled staff.
În Marea Britanie există discrepanţe mari între sectoare în ceea ce priveşte disponibilitatea resursei umane calificate.
While some sectors suffer from a chronic shortage of highly skilled or specialist skill staff, in other sectors there is a highly qualified specialists but is lacking specific skils8.
În timp ce în anumite sectoare există o lipsă cronică de personal înalt calificat sau cu abilităţi specifice, în alte sectoare personalul este înalt calificat, dar nu are abilităţile specifice.
The shortage is manifested in terms of human resources with technical skills or lacking transversal skills.
8 Penuria se manifestă în privinţa resurselor umane cu abilităţi tehnice sau cu lipsă de abilităţi transversale.
The study also shows that the UK is confronted with a need for reskill, designed to replace the trend towards on-the-job training or training by means of in-house skill development programs.
Studiul mai arată şi faptul că Marea Britanie se confruntă cu o nevoie de recalificare pentru a înlocui tendinţa de calificare la locul de muncă sau prin programe de perfecţionare.
Unfortunately, there is no such study in Romania at the moment, which is why starting a similar approach is a prerequisite for human resource development and for increasing international competitiveness, including in the cultural and creative sectors.
În România nu există din păcate un studiu de acest gen, de aceea începerea unui demers similar este o condiţie necesară pentru dezvoltarea resurselor umane şi creşterea competitivităţii la nivel internaţional, inclusiv în sectoarele culturale şi creative.
Before presenting the main findings of this study, we need to describe the background on which training programs are carried out in the cultural sector, seen in relation with the European and the national laws and strategies in the field.
Înainte de a trece la prezentarea principalelor rezultate ale studiului, este nevoie de o prezentare a contextului general în care se desfăşoară activităţile de formare profesională în cultură, din perspectiva strategiilor, legislaţiei europene şi naţionale în domeniu.
This study builds on the main priorities of the 2015-2020 work plan for culture, as they are defined in the European Agenda for Culture: Diversity and Intercultural Dialogue, Europe 2020 Strategy: Inclusive growth.
Studiul de faţă porneşte de la principalele priorităţi pentru planul de lucru în domeniul culturii pentru perioada 20152020, aşa cum apar ele definite în Agenda Europeană pentru cultură: Diversitate şi dialog intercultural, Strategia Europa 2020: Creştere favorabilă incluziunii.
Thus, according to this plan, Priority Area A: Accessible and inclusive culture, Member States aim to develop the key competence "cultural awareness and expression", whereby experts will identify good practices for the development of this key competence and its integration into education policies, on the basis of knowledge and attitudes identified in the
Astfel, conform acestui plan, Domeniul Prioritar A: Cultură accesibilă şi favorabilă incluziunii, statele membre au ca obiectiv dezvoltarea competenţei cheie sensibilizare si expresie culturală, experţii vor identifica bunele practici pentru dezvoltarea acestei competenţe-cheie si pentru integrarea acesteia în politicile de educaţie, pe baza cunoştinţelor si atitudinilor identificate în Recomandarea Parlamentului European şi a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind competenţele-cheie pentru învăţarea pe
8 Creative &amp; Cultural Skills: SectorSkills Assessment for the creative and cultural industries, Alliance Sector Skills Councils, 2010, p. 37
8 Creative &amp; Cultural Skills: Sector Skills Assessment for the creative and cultural
The target output should be a manual of good practices for cultural and education institutions.
Rezultatul final ar trebui să fie un manual de bune practici pentru instituţiile culturale şi de învăţământ.
As instruments and working methods, it is proposed that experts should map existing training schemes and identify emerging skills and training needs in the tangible, intangible and digital heritage field.
Ca instrumente de lucru, se propune ca experţii să realizeze un catalog al programelor de formare existente şi să identifice competenţele şi nevoile de formare emergente în domeniul patrimoniului material, imaterial şi digital.
Our study addresses the objectives set by the European Agenda for Culture and its results can be included in manuals of good practice for the culture and education authorities at the national level.
Studiul de faţă răspunde obiectivelor stabilite prin Agenda Europeană pentru Cultură, iar rezultatele lui pot fi incluse în manualele de bune practici destinate autorităţilor din domeniul culturii şi educaţiei de la nivel naţional.
Another important public document this study relies on is the The Sectorial Strategy in the Field of Culture and National Heritage for 2014-2020.
Un alt document public important de la care a pornit acest studiu este Strategia Sectorială în Domeniul Culturii şi Patrimoniului Naţional pentru perioada 2014-2020.
The research instruments used in this study took into account the general and specific objectives and the main courses of action to be pursued in the short, medium and long term, as they are outlined in the Strategy.
Instrumentele de cercetare folosite în acest studiu au ţinut cont de obiectivele generale şi specifice şi de direcţiile principale de acţiune pe termen scurt, mediu şi lung, aşa cum apar ele trasate în Strategie.
Thus, the findings of this study may serve as a basis for the integrated approach to the VET (Vocational Education and Training) system, with emphasis on developing creativity and innovation by ensuring coherence with cultural and social policies and with the demands of labor market in the cultural field.
Astfel, rezultatele studiului pot fi folosite în abordarea integrată EFP (Educaţie culturală şi formare profesională), cu un accent pe dezvoltarea creativităţii şi inovării, prin asigurarea coerenţei cu politicile culturale si sociale si nevoile pieţei muncii din domeniul ocupaţional cultură.
By disseminating the results of this study we will address the key courses of action in the short term (2014-1015), namely:
Prin diseminarea rezultatelor acestui studiu vom răspunde principalelor direcţii de acţiune pe termen scurt (2014-1015), şi anume:
• Facilitate access to information about courses and training programs (in particular, about cultural management courses) for SCC staff.
• Facilitarea accesului la informaţii privind cursurile şi programele de formare profesională (în special cele de management cultural) pentru angajaţii din SCC.
• Identify urgent training needs for the cultural and creative sectors and support the offers to provide such services
• Identificarea nevoilor urgente de formare profesională pentru sectoarele culturale şi creative şi susţinerea ofertelor de furnizare de asemenea servicii.
• Create a national forum of consultation with the participation of all categories of stakeholders, to define future milestones for cultural and artistic education and training.
• Realizarea unei consultări naţionale, cu toate categoriile de stakeholders, pentru a defini viitorul cadru de referinţă pentru educaţia culturală şi artistică şi pentru formarea profesională.
Meeting the overall objective of the strategy, i.e. ensuring the coherence between training programs and labor market needs in the cultural sector, implies the application of a concept that is little known in Romania, though widely used in other European countries, namely the Labour Market Intelligence LMI concept13.
Pentru a răspunde obiectivului general al strategiei, care se referă la asigurarea coerenţei între programele de formare profesională şi nevoile pieţei muncii în sectorul ocupaţional cultură, este nevoie de utilizarea unui concept prea puţin cunoscut în România, dar foarte utilizat în alte ţări europene, şi anume Inteligenţa Pieţei Muncii (Labour Market Intelligence - LMI)13.
This LMI concept refers to information, data, analysis and interpretation of past, present or future structure and dynamics of the labor market and of the factors influencing it.
Acest concept se referă la informaţii, date, analize sau interpretări ale situaţiei trecute, prezente sau viitoare ale structurii şi dinamicii pieţei muncii şi ale factorilor care o influenţează.
LMI provides a holistic approach to labor market and employment, especially in terms of:
IPM-ul oferă o abordare holistică a pieţei muncii în special în termeni de:
• economic and labor market conditions,
• condiţii economice şi de piaţă a muncii,
• education, qualifications, training and skills,
• educaţie, calificări, formare şi abilităţi,
• present and future demand for and supply of work and jobs,
• situaţia prezentă şi viitoare a cererii şi ofertei de muncă şi joburi
11 Delia Mucica et al, "Strategy in the Cultural and National Heritage Industries for 2014-2020, CCCDC, p. 22
11 Delia Mucica et all, Strategia Sectorială în Domeniul Culturii şi Patrimoniului Naţional pentru perioada 2014-2020, CCCDC, p. 22
An overview of the training needs in the cultural occupational sector requires a review of the provisions of the main laws in this field, establishing the general framework for the carrying out professional skills and competencies development programs.
Pentru o imagine de ansamblu a nevoilor de formare în sectorul ocupaţional cultură este nevoie de o trece în revistă a principalelor prevederi legislative din domeniu, care stabilesc cadrul general de desfăşurare a activităţilor pentru dezvoltarea abilităţilor şi competenţelor profesionale.
Thus, Government Ordinance no. 102/1998 on the organization and operation of continuing education system through educational institutions, approved with amendments by Law no. 133/2000, has laid down the general rules and principles for the building of the adult education system, as well as the lifelong learning objectives and main priority areas, namely:
Astfel, Ordonanţa Guvernului nr. 102/1998 privind organizarea si funcţionarea sistemului de educaţie permanentă prin instituţiile educaţionale, aprobată cu modificări prin Legea nr. 133/2000, enunţă regulile generale şi principiile pe care se construieşte sistemul educaţiei adulţilor, dar şi obiectivele educaţiei permanente şi principalele domenii ale acesteia:
• continuation of the basic education by recurrent or compensatory education;
• completarea educaţiei de bază, prin educaţie recurentă sau compensatorie;
• educate and foster the individual skills of the citizen to help them play an active social role;
• educarea, cultivarea aptitudinilor şi a intereselor individuale ale cetăţeanului pentru îndeplinirea unui rol social activ;
Subsequently, Law no. 1/201116, known as the Education Law, defines the concept of lifelong learning or continuing education, which covers early childhood education, secondary education, higher education and adult vocational education and training17.
Ulterior, Legea nr. 1/201116, cunoscută sub numele de legea educaţiei, defineşte conceptul de învăţare pe tot parcursul vieţii sau educaţie permanentă, care cuprinde educaţia timpurie, învăţământul preuniversitar, învăţământul superior, educaţia
This law reiterates the right of every Romanian citizen to engage in “forms of education and training”18, as such right is defined by the Constitution of Romania.
15 Legea nr. 133/2000 pentru aprobarea Ordonanţei Guvernului nr. 102/1998 privind formarea profesională continuă prin sistemul educaţional, publicată în Monitorul Oficial Nr. 346 din 25 iulie 2000.
The relationship between education and culture is accentuated by a philosophical and anthropological approach that promotes education in the humanist spirit of tolerance and respect for diversity.
Relaţia dintre educaţie şi cultură este accentuată printr-o abordare filosofică şi antropologică care promovează formarea în valorile universale, în spiritul umanist al toleranţei şi al respectului pentru diversitate.
According to the aforementioned law, “the main purpose of the education and training of children, young people and adults is to provide skills, understood as a multifunctional and transferable set of knowledge and competences required for:
Conform legii amintite, educaţia si formarea profesională a copiilor, a tinerilor si a adulţilor au ca finalitate principală formarea competenţelor, înţelese ca ansamblu multifuncţional si transferabil de cunoştinţe, deprinderi / abilităţi si aptitudini, necesare pentru:
a) personal fulfillment and development by helping an individual to achive his or her personal goals in life according to the individual's interests and aspirations and his or her desire to engage in lifelong learning;
a) împlinirea si dezvoltarea personală, prin realizarea propriilor obiective în viaţă, conform intereselor si aspiraţiilor fiecăruia si dorinţei de a învăţa pe tot parcursul vieţii;
b) social integration and active citizen participation in the life of the society;
b) integrarea socială si participarea cetăţenească activă în societate;
c) taking up a job and participating in the operation and development of a sustainable economy;
c) ocuparea unui loc de muncă si participarea la funcţionarea si dezvoltarea unei economii durabile;