natgillin/translations-raw huggingface dataset:
„The Onion”: Manifestations of culture at different levels of depth3
„Ceapa”: Manifestările culturii la diferite niveluri de profunzime3
The hard core of culture is represented by values, which, in this author's view, are general tendencies to prefer certain situations to other situations; these tendencies have a dichotomous dimension: good-evil, beautiful-ugly, allowedforbidden, moral-immoral etc. Some of them even reflect phenomena that can be observed in nature and pertain to materiality and its relative perception (night-day, white-black, north-south, wet-dry etc.), as were scientifically proven and philosophically reasoned.
Nucleul dur al culturii este reprezentat de valori care, în viziunea autorului menţionat anterior, sunt tendinţe generale de a prefera anumite situaţii altora şi au o dimensiune dihotomică: bine-rău, frumos-urât, permisinterzis, moral-imoral, raţional-iraţional etc. Unele dintre ele reflectă chiar fenomene observabile în natură şi ţin de materialitate şi percepţia ei relativă (noapte-zi, alb-negru, nord-sud, umed-uscat etc.), aşa cum a fost demonstrat ştiinţific şi argumentat filosofic.
Dynamism also relates to other manifestations of culture, by means of what we call trends, fashion, currents, styles and ideologies.
Şi tot de dinamism se leagă şi alte manifestări ale culturii, prin intermediul a ceea ce numim tendinţe, modă, curente, stiluri sau ideologii.
These are an expression of the movement in time of ideas, values, feelings, judgements, in a linear, sinuous or cyclic outline.
Acestea sunt o exprimare a mişcării în timp a ideilor, valorilor, sentimentelor, judecăţilor sub formă liniară, sinuoasă sau ciclică.
In this form of manifestation, culture means adjusting to change, to the interior and exterior environment, to the effects of time.
În această formă de manifestare a sa, cultura înseamnă adaptare la schimbare, la mediul exterior şi interior, la efectele produse de trecerea timpului.
For Douglas Worts, „culture is the living, changing dynamic of how we live our lives, individually and collectively, locally and globally, consciously and unconsciously”.4
Pentru Douglas Worts, „culture is the living, changing dynamic of how we live our lives, individually and collectively, locally and globally, consciously and unconsciously”.4
4 Worts D., Culture and Museums in the Winds of Change: The Need for Cultural Indicators, p 118
Ca fiinţă socială, suntem în permanenţă activi în procesul de decodare şi interpretare
All these issues reveal the limits of the analysis of culture from the viewpoint of social sciences; these limits are recognised and even highlighted by researchers, but they should not undermine the undertaking of knowledge.
De aici rezultă limitele analizei culturii din perspectiva ştiinţelor sociale, limite recunoscute şi chiar evidenţiate de cercetători, dar care nu ar trebui să submineze demersul cunoaşterii.
Before presenting the manner in which these manifestations of culture are captured and analysed in this edition of the Cultural Consumption Barometer, we shall linger a while on the role and mission of culture.
Înainte de a prezenta modul în care aceste manifestări ale culturii sunt surprinse şi analizate în această ediţie a Baromentrului de Consum Cultural, vom mai zăbovi puţin asupra rolului şi misiunii culturii.
In his work “Cultural Value and the Crisis of Legitimacy”6, John Holden speaks about the legitimacy and de-legitimation of culture, particularly from the viewpoint of the public policies and of the financial support system.
În lucrarea Cultural Value and the Crisis of Legitimacy6, John Holden vorbeşte despre legitimitatea şi delegitimarea culturii, în special din perspectiva politicilor publice şi a sistemului de susţinere financiară.
In the author's approach, culture has three types of values: an intrinsic one, specific to the vision of art for art's sake, which responds to the creative role, an instrumental one, which pertains to the effects of culture at the level of society and to the economic and social role and, last, but not least, an institutional value, referring to the
În abordarea autorului, cultura are trei tipuri de valenţe: una intrinsecă, specifică viziunii artei de dragul artei, ce răspunde rolului creator, alta instrumentală, ce ţine de efectele culturii la nivelul societăţii şi de rolul economic şi social, şi ultima, dar nu cea din urmă, o valenţă instituţională, ce se referă la rolul organizatoric în raport cu publicul sau beneficiarul creaţiei.
These values are translated inclusively at the level of cultural consumption practices and trends, as we shall highlight in the following lines.
Aceste valori se traduc inclusiv la nivelul practicilor şi tendinţelor de consum cultural, aşa cum vom evidenţia în rândurile care urmează.
The results of the World Values Survey highlight the persistence and the rise of a paternalistic culture in the recent period, with the perception of the necessity of the state's involvement in all the sectors, including the cultural and creative ones.
Rezultatele Sondajului Internaţional al Valorilor (World Values Survey) evidenţiază persistenţa şi creşterea în ultima perioadă a unei culturi de tip paternalist, cu percepţia unei necesităţi de implicare a statului în toate sectoarele, inclusiv în cele culturale şi creative.
The results of this tension produce noticeable effects on the dynamics of the cultural consumption on greater periods of time.
Această tensiune reflectă tipul de valori generalizate în cadrul societăţii şi un anumit tip de cultură democratică.
This tension reflects the type of values generalised within the society and a certain type of democratic culture.
Ponderea unui sector sau altul în cadrul societăţii este consecinţa unui istoric de organizare socială şi economică, a unor transformări structurale şi
The results of the previous editions of the Cultural Consumption Barometer confirm these trends, expressed through the public's preference for cultural consumption mainly within the formal framework of cultural institutions.
Rezultatele ediţiilor anterioare ale Barometrului de Consum Cultural confirmă aceste tendinţe, exprimate prin preferinţa publicului pentru consumul cultural preponderent în cadrul formal al instituţiilor de cultură.
These are the main providers of artistic products and creations, particularly on certain sub-sectors, due to an organisation model mainly based on public property.
Acestea constituie principalul furnizor de produse şi creaţii artistice, în special pe anumite subsectoare, datorită unui model de organizare care se bazează preponderent pe proprietate publică.
The long-term effects of this imbalance between the private and public sectors, the exacerbated competition, the lack of cooperation and communication between the two sectors may however irreparably affect the level of cultural consumption and the ecosystem of culture.
Efectele pe termen lung ale acestui dezechilibru între sectorul privat şi public, concurenţa exacerbată, lipsa de cooperare şi comunicare între cele două sectoare pot însă afecta nivelul consumului cultural şi ecosistemul culturii într-un mod ireparabil.
The dynamic of the feeling of belonging is the following: belonging to the local community decreased, the same happened in the case of belonging to the nation (although it records the highest level), while belonging to the European Union or to the international community increased (although their levels are much lower than the feeling of belonging at local and national level) 10.
Dinamica sentimentului de apartenţă este următoarea: apartenenţa la comunitatea locală este în scădere, la fel cea referitoare la naţiune (deşi aceasta înregistreză cel mai mare nivel), în timp ce apartenţa la Uniunea Europeană sau la comunitatea internaţională sunt în creştere (deşi cu nivele mult mai mici decât apartenenţa la nivel local şi naţional).10
The trends are confirmed by the cultural consumption practices, which reflect the orientation from local to global11.
Tendinţele sunt confirmate de practicile de consum cultural, care reflectă orientarea dinspre local, spre global.
This orientation consequently attracts the shift of the interest and activism from the public sphere to the domestic sphere.
11 Această orientare atrage în siajul său mutarea interesului şi activismului din sfera publică în sfera domestică.
The development of new technologies, available mainly within the domestic space, opens the window to the world right from the bedroom, and the global village12 has become a reality with the help of the Internet.
Dezvoltarea noilor tehnologii, disponibile preponderent în spaţiul domestic, deschide fereastra spre lume chiar din dormitor, satul global12 devenind o realitate prin intermediul internetului.
It is not by chance that the highest frequency of cultural consumption is found within this space, and the long-term effects may mean a modification of the practices and models of relating to space and time.
Nu întâmplător cea mai mare frecvenţă de consum cultural se regăseşte în acest spaţiu, iar efectele pe termen lung pot să însemne o modificare a practicilor şi modelelor de raportare la timp şi spaţiu.
From this point of view, this year's edition of the Barometer will shift the focus from the public space to the domestic space, starting from the premise that what happens within the latter may explain the realities of the former.
Din această perspectivă, ediţia din acest an a Barometrului va întoarce focalizarea dispre spaţiul public spre spaţiul domestic, pornind de la premisa că ceea ce se întâmplă în cel din urmă poate să explice realităţile din cel dintâi menţionat.
Hereinafter we shall present the structure of this edition of the Cultural Consumption Barometer, an anniversary edition, as we mentioned in the beginning of this introduction, which synthesises the general structure of this study on three pillars, starting from the domestic space and advancing towards the public space.
În continuare vom prezenta structura actualei ediţii a Barometrului de Consum Cultural, o ediţie aniversară aşa cum am menţionat la începutul acestei introduceri şi care sintetizează structura generală a acestui studiu pe trei piloni, pornind de la spaţiul domestic şi avansând spre cel public.
Each chapter of this edition of the culturadata series dedicated to the presentation of the results of the Cultural Consumption Barometer touches one of or all the three pillars of this undertaking.
Fiecare capitol al acestei ediţii din seria culturadata dedicată prezentării rezultatelor Barometrului de Consum Cultural atinge unul sau toţi trei pilonii acestui demers.
The first chapter, Cultural Management, features the problems of the cultural consumption, from the viewpoint of the organisation of the cultural services and events production and provision system.
Primul capitol, Managementul instituţiilor culturale, aduce în prim-plan problematica consumului cultural, din perspectiva organizării sistemului de producţie şi de furnizare de servicii si evenimente culturale.
The authors make a foray into the theories on cultural management and into the public's perception on the cultural institutions, essential for the understanding of the manner of operation of the cultural system.
Autorii fac o incursiune prin teoriile referitoare la managementul cultural şi percepţia publicului referitoare la instituţiile culturale, esenţială pentru înţelegerea modului de funcţionare a sistemului cultural.
The chapter highlights the general trends within the cultural and creative sectors and sets the important landmarks of the dynamic of the cultural management, highlighting the evolution of this field, from the viewpoint of the tensions between the public and private sectors.
Capitolul evidenţiază tendinţele generale din sectoarele culturale şi creative şi fixează reperele importante ale dinamicii managementului din cultură, eviden-ţiind parcursul acestei discipline, din pespectiva tensiunilor dintre sectorul public şi cel privat.
The author presents an approach adapted to the contemporary society, taking into account the increased mobility and the contact with the new technologies.
Autorul prezintă o abordare adaptată la societatea contemporană, ţinând cont de mobilitatea accentuată şi de contactul cu noile tehnologii.
The interpretation of the results is made depending on several types of capital (emergent cultural capital, omnivorous cultural capital or social capital).
Interpretarea rezultatelor se face în funcţie de mai multe tipuri de capital (capital cultural emergent, capital cultural diversificat sau capital social).
Moreover, the author uses the concepts of omnivorism and univorism in his analysis, with the purpose to surpass the classical approaches of the specialised literature which interpret the differences in the cultural consumption starting from the social stratification.
De asemenea, autorul foloseşte în analiză conceptele de omnivorism şi univorism, cu scopul de a depăşi abordările clasice din literatura de specialitate care interpretează diferenţele de consum cultural pornind de la stratificarea socială.
The Chapter Digital Piracy touches a sensitive and controversial subject, but nonetheless important to analyse and explain.
Capitolul Pirateria digitală atinge un subiect sensibil şi controversat, dar care este cu atât mai important de analizat şi explicat.
The author highlights the importance of the theme, as well as her neutrality over the various existent approaches on the digital economy and its positive or negative effects.
Autoarea menţionează importanţa temei şi neutralitatea faţă de diferitele abordări existente cu privire la economia digitală şi efectele ei pozitive sau negative.
The analyses of the digital consumption practices are presented within the wider context of the digital economy, e-commerce and online commerce.
Analizele practicilor de consum digital sunt prezentate în contextul mai larg al economiei digitale, comerţului electronic şi comerţului online.
The concept of digital piracy is analysed in relation to other concepts, such as intellectual property, copyright or open data sources.
Conceptul de piraterie digitală este analizat în raport cu alte concepte, precum cel de proprietate intelectuală, drepturi de autor sau surse de date deschise.
The chapter is intended to be a first step in researching the phenomenon that has important effects on the development of the cultural and creative sectors and which is becoming more and more important from the viewpoint of the progress of the software and information technology industry.
Capitolul se doreşte un prim pas în cercetarea fenomenului ce are efecte importante asupra dezvoltării sectoarelor culturale şi creative şi care devine din ce în ce mai important din perspectiva progresului industriei de software şi tehnologia informaţiei.
The authors present a less common analysis, offering a socio-anthropological perspective on the common people's attitude towards art objects and on the way they integrate the aesthetics into their everyday practices.
analiză mai puţin întâlnită, oferind o perspectivă socio-antropologică asupra atitudinii oamenilor obişnuiţi faţă de obiectele de artă si asupra modului în care aceştia integrează esteticul în practicile cotidiene.
The results of the analyses are interpreted through the viewpoint of the concepts of taste, social differentiation and lifestyle.
Rezultatele analizelor statistice sunt interpretate prin prisma conceptelor de gust, diferenţiere socială şi stil de viaţă.
The degree of the population's knowledge and engagement in the field of visual arts, both at national level and in the city of Bucharest, were analysed.
Au fost analizate gradul de cunoaştere şi implicare a populaţiei în domeniul artelor vizuale atât la nivel naţional, cât şi în oraşul Bucureşti.
The chapter Cinema and Film Consumption.
Capitolul Consumul de film şi cinema.
Watching Practices, Preferences and Spectators' Profiles offers an up-to-date image of the way the analysed population relates to film and cinema, both in the domestic space and in the public space.
Practici de vizionare, preferinţe şi profiluri de spectator oferă o imagine de actualitate a modului în care populaţia analizată se raportează la film şi cinema, atât în spaţiul domestic, cât şi în spaţiul public.
The authors present the results in the general context of the development of the new technologies that have been modifying the processes of production and distribution and have had effects at the level of tastes, preferences and watching practices.
Autorii prezintă rezultatele în contextul general al dezvoltării noilor tehnologii ce au modificat procesele de producţie şi distribuţie şi care au avut efecte inclusiv la nivelul gusturilor, preferinţelor şi practicilor de vizionare.
The chapter presents the film consumption in an original manner, from an anthropological perspective, as being more than a visual experience, emphasising the reflexive dimension of the everyday life.
Capitolul prezintă într-un mod original consumul de film dintr-o perspectivă antropologică, ca fiind mai mult decât o experienţă vizuală, accentuând asupra dimensiunii reflexive din viaţa cotidiană.
In this approach, watching and interpreting a film do not happen strictly from the viewpoint of the habitus and identity, but in relation to the way of decoding the message or to the context of production and consumption.
În această abordare, vizionarea şi interpretarea unui film nu se face strict prin prisma habitusului şi identităţii, ci în relaţie cu modul de decodare al mesajului sau cu contextul de producţie şi consum.
The theme is all the more important as we refer inclusively to teenagers, the adult consumers of the future, whose cultural practices are modified in relation to the use of new technologies.
Tema este cu atât mai importantă cu cât ne referim inclusiv la adolescenţi, consumatorii maturi din viitor ale căror practici culturale se modifică în relaţie cu utilizarea noilor tehnologii.
The author presents the process of socialisation through culture and explains the manner of formation of the consumption habits and taste individualisation.
Autoarea prezintă procesul de socializare prin cultură şi explică modul de formare a obiceiurilor de consum şi individualizarea gusturilor.
An interesting aspect of this chapter refers to the youngster's relationship with creativity and cultural education.
Un aspect interesant al acestui capitol se referă la relaţia lor cu creativitatea şi educaţia culturală.
The chapter brings a contribution to the understanding of young people's culture, as well as to the identification of the cultural fashions they embrace.
Capitolul aduce o contribuţie la înţelegerea culturii tinerilor şi la identificarea modelor culturale la care aceştia aderă.
The chapter Participation in Festivals.
Capitolul Participarea la festivaluri.
Practices and Types ofPublic presents the main results of the survey on the analysed population's participation in festivals and their effects on the economic and social development.
Practici şi tipuri de public prezintă principalele rezultate ale sondajului referitoare la participarea populaţiei analizate la festivaluri şi efectele lor asupra dezvoltării economice şi sociale.
The authors present the main types of social-sciences analyses they used to understand these cultural events and their typology, highlighting the various roles they can play in the life of the community or at the level of society.
Autorii prezintă principalele tipuri de analize din ştiinţele sociale utilizate pentru înţelegerea acestor evenimente culturale şi tipologia lor, evidenţiind diferitele roluri pe care le pot juca în viaţa comunităţii sau la nivelul societăţii.
The results of the analysis reveal the low participation of the population in this type of events and confirm the relation between the degree of participation in festivals and certain socio-demographic variables.
Rezultatele analizelor relevă participarea scăzută a populaţiei la acest tip de evenimente şi confirmă relaţia între gradul de participare la festivaluri şi anumite variabile socio-demografice.
The last chapter, Cultural Consumption and Leisure Practices within the Public Space interprets the preferences and consumption practices within the public space, by means of theories on the
Ultimul capitol, Consumul cultural şi practicile de agrement în spaţiul public interpretează preferinţele şi practicile de consum din spaţiul public, prin intermediul teoriilor referitoare la stratificarea socială.
national institute for research and cultural training
Autoarea a testat câteva ipoteze referitoare la combinarea practicilor de
The results of the analyses presented in this chapter contribute in an original manner to the understanding of the consumption practices as well as to the identification of the beneficiaries of the cultural offer within the public space.
Rezultatele analizelor prezentate în acest capitol contribuie într-un mod original la înţelegerea practicilor de consum şi la cunoaşterea profilului beneficiarilor de ofertă culturală în spaţiul public.
The Cultural Consumption Barometer study is based on a survey made by the operator Urban Sociology Centre S.C. CURS SRL, in the period 5-22 November 2015 on a national sample of 1,067 persons aged 14 and above.
Studiul Barometrul de Consum Cultural se bazează pe un sondaj de opinie realizat de operatorul Centrul de Sociologie Urbană S.C. CURS SRL în perioada 5-22 noiembrie 2015 pe un eşantion naţional de 1.067 de persoane cu vârsta de 14 ani şi peste.
The sample also included a supplement of 400 questionnaires applied in Bucharest.
Eşantionul a inclus şi un supliment de 400 de chestionare realizate în Bucureşti.
The theoretical margin of error on the entire sample was +/- 3%, at a confidence level of 95%.
Marja teoretică de eroare la nivelul întregului eşantion a fost de +/- 3%, la un nivel de încredere de 95%.
The type of the sample was three-staged national sample, with stratification:
Tipul eşantionului a fost eşantion naţional tristadial, cu stratificare:
» in the first stage, the stratification was made on development regions and random selection of the counties,
» în primul stadiu stratificarea s-a făcut pe regiuni de dezvoltare şi selecţie aleatoare a judeţelor,
» in the second stage, the stratification was made depending on the size of the localities, and a random selection was also made (cities, towns, villages-commune centres and peripheral villages),
» în al doilea stadiu stratificarea s-a făcut în funcţie de mărimea localităţilor, realizându-se de asemenea o selecţie aleatoare (oraşe mari, oraşe mici, sate centre de comună şi sate periferice),
» in the third stage the sample points were selected.
» în al treilea stadiu au fost selectate punctele de eşantionare.
The sample points were the polling stations, selected with a statistical step from the most recent list containing the polling stations and they were the starting point in the application of the questionnaires through the method of the “random route”, for the selection of the households on a preset statistical step.
Punctele de eşantionare au fost secţiile de votare, selectate cu pas statistic din cea mai recentă listă cu secţii de votare şi au constituit punctul de plecare în aplicarea chestionarelor prin metoda „drumului aleator” pentru selectarea gospodăriilor după un pas statistic fix, stabilit anterior.
In each household selected according to this method the respondent was selected through “the first date of birth” method, in this case the person with a birth date the closest to the first day of the month.
În fiecare gospodărie selectată potrivit acestei metode respondentul a fost selectat prin metoda „primei zile de naştere”, în acest caz persoana cu data de naştere cât mai aproape de prima zi din lună.
It is important to mention that in the case of the under-age respondents the field operators asked for the permission of the parents or legal tutors.
Este important de precizat că în cazul respondenţilor minori operatorii de teren au cerut acordul părinţilor sau tutorilor legali.