natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Of the activities requiring an active lifestyle, going to parks or green areas is by far the activity practised the most frequently, followed by going on trips outside the locality.
Dintre activităţile ce implică un stil de viaţă activ, mersul în parcuri şi zone verzi este de departe activitatea desfăşurată cel mai des, urmată de mersul în excursii în afara localităţii.
Going to parks or green areas manifests differently, in the sense that the decline of the participation degree starts with an older age, i.e. the age of 65.
Mersul în parcuri şi zone verzi se manifestă diferit, în sensul în care scăderea gradului de participare începe la o vârstă mai înaintată, de la 65 de ani.
Moreover, the education level stands in relation to the degree of participation in activities requiring an active lifestyle.
În plus, nivelul de educaţie se află în relaţie şi cu gradul de participare la activităţi ce implică un stil de viaţă activ.
More precisely, the higher the education degree the higher the degree of engagement in activities specific to an active lifestyle.
Mai exact, cu cât gradul de educaţie este mai ridicat, cu atât gradul de implicare în activităţi caracteristice unui stil de viaţă activ este mai mare.
Furthermore, we can notice that very young persons (under 29 years of age) mainly tend to spend their spare time with friends; after the age of 29, family begins to become a priority when it comes to the persons accompanying the cultural and recreational activities.
De asemenea, se poate constata faptul că persoanele foarte tinere (până în 29 de ani) tind să îşi petreacă timpul liber mai degrabă cu prietenii; după vârsta de 29 ani, familia începe să devină prioritară atunci când vine vorba despre compania în care sunt realizate activităţile culturale şi recreative.
Going to parks or green areas is an activity preferred by most of the respondents, regardless of it being practised with family or with friends.
Mersul în parcuri sau zone verzi este o activitate preferată de cea mai mare parte dintre respondenţi, indiferent dacă aceasta se desfăşoară alături de familie sau de prieteni.
Theatres, museums and churches are the best known public institutions - and the most appreciated aspects within the public cultural institutions are the ambiance and the quality of the cultural act or products.
Teatrele, muzeele şi bisericile sunt instituţiile publice cunoscute în cea mai mare măsură de către respondenţi iar cele mai apreciate aspecte în cadrul instituţiilor culturale publice sunt atmosfera şi calitatea actului sau produselor culturale.
On the other hand, the most mentioned private institutions are cinema theatres, clubs and malls.
În schimb, cele mai menţionate instituţii private sunt cinematografele, cluburile şi mall-urile.
In general, more public than private institutions were mentioned.
În general, au fost menţionate mai multe instituţii publice decât private.
By making a classification on the types of consumption and various socio-demographical variables, we can notice that the age, more than the income, is a differentiating factor for the forms of participation in the activities considered in the research (cultural activities, entertainment / relaxation activities, community activities and activities requiring an active lifestyle).
Prin realizarea unei clasificări în funcţie de tipul de consum şi diferite variabile socio-demografice, se poate constata faptul că vârsta, mai mult decât venitul, reprezintă un factor diferenţiator al formelor de participare la activităţile avute în vedere pe parcursul cercetării (activităţi culturale, activităţi de divertisment / relaxare, activităţi cu caracter comunitar şi activităţi ce implică un stil de viaţă activ).
Thus, we note that the persons who engage the least in these four types of activities are the elderly persons.
Astfel, se poate constata faptul că persoanele care se implică cel mai puţin în fiecare dintre cele patru tipuri de activităţi sunt persoane vârstnice.
Moreover, we can notice a distinct category of persons who mainly participate in entertainment or relaxation activities, over other types of activities.
De asemenea, se poate observa o categorie distinctă de persoane care participă îndeosebi la activităţi de divertisment sau relaxare în detrimentul altor tipuri de activităţi.
This category is generally made from adult persons, with an average age of 49.
Această categorie este formată, în general, din
Last, but not least, we have a category of
persoane adulte, având vârsta medie de 49 de ani.
The implications of such a classification,
Această categorie este formată, în principal, din
In conclusion, we can notice a heterogeneity of the forms of participation in cultural and recreational activities at the level of the Romanian society.
În concluzie, se poate observa o eterogenitate a formelor de participare la activităţi culturale şi recreative la nivelul societăţii româneşti.
Even though the persons engage in activities specific both to a collectivist culture (community activities) and to an individualistic culture, the most frequent leisure practices are based on an immediategratification tendency.
Chiar dacă persoanele se implică în activităţi caracteristice deopotrivă unei culturi colectiviste (activităţi cu caracter comunitar), cât şi uneia individualiste, cele mai frecvente practici de petrecere a timpului liber se bazează pe o tendinţă de gratificare imediată.
This situation reflects the existence, at the level of the Romanian society, of presentist orientations of the values, with the potential to be associated with a precarious economic situation.
Această situaţie reflectă existenţa, la nivelul societăţii româneşti, a unor orientări valorice prezentiste cu potenţialul de a fi asociate unei situaţii economice precare.
revealed by the aggregated analysis of the data, highlight the fact that the providers of cultural products and services mainly address a public engaged in the consumption of multiple contents and services.
Implicaţiile unei astfel de clasificări, ce transpare din analiza agregată a datelor, reflectă faptul că furnizorii de produse şi servicii culturale se adresează, în primul rând, unui public implicat în consumul unor multiple conţinuturi şi servicii.
of valorised communities, the legal framework etc. On the one hand, the most important challenges pertain to the identification of efficient means to convert the social capital accumulated through the engagement in community activities into economic capital.
educaţională, oportunităţile economice, accesul la resurse, tipurile de comunităţi valorizate, cadrul normativ etc. Pe de o parte, provocările cele mai importante ţin de identificarea unor mijloace eficiente de convertire în capital economic a capitalului social acumulat prin implicarea în activităţi cu caracter comunitar.
On the other hand, a challenge in drawing up the public policies is the situation of the poor participation of the elderly population and of the population with low education in cultural activities or other types of activities.
Pe de altă parte, o provocare pentru elaborarea politicilor publice o reprezintă situaţia slabei participări a populaţiei vârstnice şi a celei cu educaţie redusă la activităţi culturale sau de altă natură.
It is to be seen to what extent such a situation would contribute to the amplification of exclusion mechanisms in the field of the four forms of participation approached in this chapter.
Rămâne de văzut în ce măsură o astfel de situaţie ar contribui la amplificarea unor mecanisme de excluziune în domeniul celor patru forme de participare abordate în acest capitol.
Beaton, Beaton, Anthony, and Daniel Funk, 'An Evaluation of Theoretical Frameworks for Studying Physically Active Leisure', Leisure Sciences: An Interdisciplinary Journal, 30 (2008), 53-70
Beaton, Anthony, şi Daniel Funk, 'An Evaluation of Theoretical Frameworks for Studying Physically Active Leisure', Leisure Sciences: An Interdisciplinary Journal, 30 (2008), 53-70
Croitoru, Carmen, Valentin Cojanu, Delia Mucică, and Anda Becuţ, Cartea albă pentru activarea potenţialului economic al sectoarelor culturale and creative din România, Pro Universitaria, Bucharest, 2016
Croitoru, Carmen, Valentin Cojanu, Delia Mucică, şi Anda Becuţ, Cartea albă pentru activarea potenţialului economic al sectoarelor culturale şi creative din România, Pro Universitaria, Bucureşti, 2016
Dimanche, Frederic, and Diane Samdahl, 'Leisure as Symbolic Consumption: A Conceptualization and Prospectus for Future Research', Leisure Sciences: An Interdisciplinary Journal, 16:2 (1994), 119-129
Dimanche, Frederic, şi Diane Samdahl, 'Leisure as Symbolic Consumption: A Conceptualization and Prospectus for Future Research', Leisure Sciences: An Interdisciplinary Journal, 16:2 (1994), 119-129
Eijk, Koen, and Hans Mommas, 'Leisure, Lifestyle, and the New Middle Class', Leisure Sciences: An Interdisciplinary Journal, 26:4 (2004), 373-392
Eijk, Koen, şi Hans Mommas, 'Leisure, Lifestyle, and the New Middle Class', Leisure Sciences: An Interdisciplinary Journal, 26:4 (2004), 373-392
Marx, Karl, and Friedrich Engels, 'Historical Materialsm.
Marx, Karl, şi Friedrich Engels, 'Historical Materialism.
McCarthy, Kevin, Arthur Brooks, Julia Lowell, and Laura Zakaras, The Performing Arts in a New Era, Pittsburgh: Rand, 2001
McCarthy, Kevin, Arthur Brooks, Julia Lowell, şi Laura Zakaras, The Performing Arts in a New Era, Pittsburgh: Rand, 2001
Pessoa, Jose, and Lydia Deloumeaux, 2009 UNESCO Framework For Cultural Statistics, Montreal: UNESCO Institute for Statistics, 2009
Pessoa, Jose, şi Lydia Deloumeaux, 2009 UNESCO Framework For Cultural Statistics, Montreal: UNESCO Institute for Statistics, 2009
Rigney, Ann, and Douwe Wessel Fokkema, Cultural Participation: Trends since the Middle Ages (Vol. 31), John Benjamins Publishing Company, Amsterdam, 1993
Rigney, Ann, şi Douwe Wessel Fokkema, Cultural Participation: Trends since the Middle Ages (Vol. 31), John Benjamins Publishing Company, Amsterdam, 1993
Roberts, Ken, and Collette Fagan, 'Young People and Their Leisure in Former Communist Countries: Four Theses Examined', Leisure Studies, 18 (1999), 1-17
Roberts, Ken, şi Collette Fagan, 'Young People and Their Leisure in Former Communist Countries: Four Theses Examined', Leisure Studies, 18 (1999), 1-17
Q With family members (N=1702) With friends (N=1751)
O dată pe an O dată la 4-6 luni
Social Capital and Cultural Consumption among Seniors
O dată la 4-6 luni
Authors: Gabriel-Marian Hâncean and Iulian Oană
Capital social şi consum cultural în rândul seniorilor
national institute for cultural research and training
Autori: Gabriel-Marian Hâncean şi Iulian Oană
Multidisciplinary approaches 169
Bătrâneţea şi îmbătrânirea.
Social networks and approaches on the social capital 173
Reţele sociale şi abordări cu privire la capitalul social 173
Retirement and cultural participation 177
Pensionare şi participare culturală 177
Public cultural offer addressed to seniors 183
Oferta culturală publică adresată seniorilor 183
Retirement and hobby-like activities 186
Pensionare şi activităţi de tip hobby 186
Old age and barriers in cultural participation 190
Bătrâneţe şi bariere pentru participarea culturală 190
Presence of family and friends in seniors' cultural consumption practices 193
Prezenţa familiei şi a prietenilor în practicile de consum cultural ale seniorilor ... 193
Seniors' access to social resources 195
Accesul seniorilor la resurse sociale 195
Cultural consumption, cultural capital and active ageing 200
Consum cultural, capital cultural şi îmbătrânire activă 200
The themes to be presented here refer to: perceptions on retirement and cultural participation; satisfaction with the cultural offer in the public space; the evaluation of several organisations and places that have organised events addressing elderly people; hobby practices after retirement; main impediments in elderly's participation in cultural events; the presence of family and friends in the cultural
Temele ce urmează a fi prezentate fac referire la: percepţii asupra pensionării şi participării culturale; mulţumirea faţă de oferta culturală în spaţiul public; evaluarea unor organizaţii şi locuri care au organizat evenimente destinate persoanelor vârstnice; practicarea hobby-urilor după pensionare; principalele impedimente pentru participarea vârstnicilor la evenimente culturale; prezenţa familiei şi a prietenilor în practicile de consum cultural ale seniorilor;
consumption practices of seniors; the seniors' access to social resources; the relation of the forms of cultural capital with active ageing.
accesul seniorilor la resurse sociale; relaţia formelor de capital cultural cu îmbătrânirea activă.
Another noteworthy aspect is that for the analyses that we are about to present we did not have additional samples for the category of seniors, most of the analyses being made on sub-samples of elderly extracted from the national sample and from the Bucharest sample.
Un alt aspect care trebuie menţionat este că pentru analizele ce urmează a fi prezentate nu am avut eşantioane suplimentare pentru categoria seniorilor, majoritatea analizelor fiind realizate pe sub-eşantioane de vârstnici extrase din eşantionul la nivel naţional şi din cel la nivelul municipiului Bucureşti.
This is why we advise the readers to be cautious with the generalisation of the results we are going to present.
Din acest motiv, sfătuim cititorii să fie precauţi în ceea ce priveşte generalizarea rezultatelor ce urmează a fi prezentate.
On the one hand, these results reveal possible patterns of the population's attitudes and behaviours, given the fact that the sub-samples were extracted from probabilistic samples.
Pe de o parte, ele indică posibile tipare atitudinale şi comportamentale în populaţie, dat fiind faptul că sub-eşantioanele au fost extrase din eşantioane probabiliste.
These perspectives have advanced the concept of social time, whose definitions are summarised by T. R. Forrest as „a social category of thought shared by a collective in
Aceste perspective au avansat conceptul de timp social, ale
4 W. Bergmann, 'The Problem of Time in Sociology An Overview of the Literature on the State of Theory and Research on the .
2 T. R. Forrest, 'Disaster Anniversay: A Social Reconstruction of Time', Sociological Inquiry, vol. 63, nr. 4, 1993, p. 444.
Sociology of Time', 1900-82', Time &amp; Society, vol. 1, nr. 1, 1992.
3 C. Moran, 'Time as a Social Practice', Time &amp; Society , vol. 24, nr. 3, 2013, p. 283.
G. Pronovost, 'The Sociological Study of Time: Historical Landmarks', Current Sociology, vol. 37, nr. 3, 1989.
4 W. Bergmann, 'The Problem of Time in Sociology An Overview of the
170 Old age and ageing.
170 Bătrâneţea şi îmbătrânirea.
Multidisciplinary approaches
Abordări multidisciplinare
The efforts in this field were followed up in the direction of shaping the manner of structuring temporality within human communities and societies at micro- and macro social level, by identifying behavioural patterns ordered both in time (sequence) and as time (duration)5.
Eforturile din interiorul acestui domeniu au fost continuate în direcţia conturării modului în care temporalitatea este structurată în interiorul comunităţilor şi societăţilor umane la nivel micro- şi macrosocial, prin identificarea unor tipare de comportament ordonate atât în timp (secvenţialitate), cât şi ca timp (durată)5.
Thus, J.D. Lewis and A.J. Weigert6 speak about the regulation of social biographies of individuals in terms of status passages.
Astfel, J. D. Lewis şi A. J. Weigert6 vorbesc despre reglementarea biografiilor sociale ale indivizilor în termenii unor episoade de status (engl. status passages).
More to the point, the norms and values of the society we live in organise the temporality of the events in our lives - the suitable age for us to vote, to get a driving licence, to get married, to be elected as political representatives of other members of the society etc. This is supplemented by the idea that the social norms and values have historical and cultural variations.
Mai concret, normele şi valorile societăţii în care trăim organizează temporalitatea desfăşurării evenimentelor din viaţa noastră - la ce vârstă avem voie să votăm, să obţinem un permis de conducere, când ne putem căsători, de la ce vârstă avem dreptul de a fi aleşi pentru a reprezenta politic alţi membri ai societăţii etc. Iar acestui fapt i se adaugă ideea că normele şi valorile sociale au variaţiuni istorice şi culturale.
Childhood, for example, is a construct whose valorisation has been highlighted in the modern period.
Copilăria, spre exemplu, este un construct a cărui valorizare a fost accentuată în perioada modernă.
With the progress of industrialisation and urbanisation, the children have become passive members of the family, being totally dependent on their parents, while in traditional (pre-modern) societies they used to be active members, participating in productive agricultural activities7.
Odată cu avansul industrializării şi urbanizării, copiii au devenit membri pasivi ai familiei, fiind dependenţi în totalitate de părinţi, pe când în societăţile tradiţionale (premoderne) ei erau membri activi ce participau la activităţile de producţie agricolă7.
All these principles of the sociology of time can also be applied, mutatis mutandis, to the concepts of old age or ageing.
Toate aceste principii ale sociologiei timpului pot fi aplicate, mutatis mutandis, şi conceptelor de bătrâneţe sau îmbătrânire.
Therefore, ageing is an episode in a person's life to which a series of roles and statutes are associated, coming from the needs and activities of a society at a certain moment.
Aşadar, bătrâneţea este un episod din viaţa unei persoane căruia îi sunt asociate o serie de roluri şi statusuri izvorâte din nevoile şi activităţile unei societăţi la un moment dat.
From a social standpoint, we can notice changes as regards the relation with old age.
Literature on the State of Theory and Research on the 'Sociology of Time', 1900-82', Time &amp; Society, voi.
7 R. S. Mazzarella, ‘Constructing Youth: Media, Youth, and the Politics of Representation', in A. N. Valdivia (ed.), A Companion to Media Studies, Oxford, Blackwell Publishing Ltd, 2003.
7 R. S. Mazzarella, 'Constructing Youth: Media, Youth, and the Politics of Representation', în A. N. Valdivia (ed.), A Companion to Media Studies, Oxford, Blackwell Publishing Ltd, 2003.
making decisions within the community (e.g. the counsel of the elders), the contemporary period has brought to our attention the concept of ageism.
Din perspectivă socială, putem observa schimbări în ceea ce priveşte raportarea la bătrâneţe.
Similarly to sexism or racism, which denote a discriminatory process based on personal characteristics of sex or race, ageism denotes an age-based discriminatory process, most often referring to elderly people8.
Spre exemplu, dacă în comunităţile tradiţionale bătrâneţea este o etapă de viaţă apreciată, fiind etapa care oferă unei persoane autoritatea de a lua decizii în cadrul comunităţii (de ex.: sfatul bătrânilor), perioada contemporană a adus în atenţie vârstlsmul (engl. ageism).
The ways in which ageing is seen from a medical point of view are complementary to the socio-cultural perspectives.
Trebuie evidenţiat, însă, faptul că această raportare la conceptul de vârstlsm (sau ageism) trebuie tratată cu limitele de rigoare.
J.W. Rowe and R. L. Kahn mention that „research on aging has emphasized losses.
Loredana Ivan menţionează că triada stereotip (componenta cognitivă)-prejudecată (componenta afectivă)-discriminare (componenta comportamentală) are două faţete pentru fiecare element: pozitivă şi negativă.
In the absence of identifiable pathology, gerontologists and geriatricians have tended to interpret age-associated cognitive and physiologic deficits as age-determined"9.
Complementare perspectivelor socio-culturale sunt modalităţile în care îmbătrânirea, ca proces, este văzută din punct de vedere medical.
9 J. W. Rowe şi R. L. Kahn, ‘Human Aging: Usual and Successful', Science, vol. 237, 1987, p. 143.
9 J. W. Rowe şi R. L. Kahn, 'Human Aging: Usual and Successful', Science, vol.
Active ageing in European context 171
îmbătrânirea activă în context european 171
Active ageing in European context
Îmbătrânirea activă în context european
On one hand, the access to financial resources and medical services has contributed to the improvement of the living standards of people, in general, but, from another point of view, this association has contributed to the construction of the image of a group characterised by passivity and dependence - attributes that underlie the perceptions on the social, political and economic participation of the elderly.
La nivel european a fost creat de către Comisia Economică a Organizaţiei Naţiunilor Unite pentru Europa (CEE-ONU) un index de îmbătrânire activă segmentat în două mari dimensiuni: experienţa îmbătrânirii active şi capacităţi de îmbătrânire activă, împărţite la rândul lor în categorii şi indicatori specifici după cum urmează (conform Tabelului 1):
172 Active ageing in European context
172 îmbătrânirea activă în context european
Active ageing index according to UNECE
Indexul de îmbătrânire activă conform CEE-ONU
Independent, healthy and secure living
Capacităţi şi mediu permisiv pentru îmbătrânire activă
Capacity and enabling environment for active ageing
Rata de angajare între 55 - 59 de ani
Employment rate 55 - 59 years old
Speranţa de viaţă la 55 de ani
Remaining life expectancy at the age of 55
Rata de angajare între 60 - 64 de ani
Employment rate 60 - 64 years old
Grija faţă de copii sau nepoţi
Care to children or grandchildren
Acces la servicii de sănătate
Share of healthy life expectancy at the age of 55
Rata speranţei de viaţă sănătoasă la 55 de ani
Employment rate 65 - 69 years old
Rata de angajare între 65 - 69 de ani
• the indicators are collected from various studies conducted at European level surveys, from which they were derived as (national) macro indicators, through aggregations15.
• indicatorii sunt colectaţi din diverse studii realizate la nivel european - sondaje de opinie, din care au fost derivaţi ca macroindicatori (la nivel naţional) prin
The model is based on a definition similar to WHO's, forwarded by A. Zaidi and a group of experts who worked at its development; this definition states that active ageing refers to the situation where people continue „to participate in the formal labour market as well as engage in other unpaid productive activities (such as care provision to family members
Modelul are la bază o definiţie asemănătoare cu cea a OMS, propusă A. Zaidi şi un grup de experţi ce au lucrat la dezvoltarea sa, definiţie care menţionează că „îmbătrânirea activă se referă la situaţia în care oamenii continuă să participe pe piaţa muncii, dar şi să se angreneze în alte activităţi productive neplătite (cum ar fi îngrijirea membrilor familiei
14 For the labels of the indicators and other details see: http://www1.unece. org/stat/platform/display/AAI/Active+Ageing+Index+Home [Accessed on: 28.11.2016]
14 Pentru etichetele indicatorilor în limba engleză, dar şi alte detalii, vezi: http:// wwwl.unece.org/stat/platform/display/AAI/Active+Ageing+Index+Home [Accesat: 28.11.2016]
For example, the indicator „social connectedness" uses questions from the study European Social Survey, which was last applied in Romania in 2008.
Spre exemplu, indicatorul de „conectare socială" (eng. social connectedness) foloseşte întrebări din studiul European Social Survey, care a fost ultima oară aplicat în România în anul 2008.
The average of this indicator was a score of 24 (within an interval varying between a minimum of 24 and a maximum of 72.2 at the level of the 28 countries analysed).
Media pe acest indicator a fost reprezentată de un scor de 24 (într-un interval care a variat, la nivelul a 28 de ţări, între un minimum de 24 şi un maximum de 72.2).
This score was also used to calculate the active ageing indicators between 2012 and 2014.
Acest scor a fost folosit şi pentru calcularea indicatorilor de îmbătrânire activă în anii 2012 şi 2014.
and volunteering) and live healthy, independent and secure lives as they age"16.
şi voluntariat) şi să trăiască vieţi sănătoase, independente şi sigure pe măsură ce îmbătrânesc"16.