natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Some cultural managers consider that the transformation of the spectators into customers and the focus on the customer turn the cultural product into a populist object influenced by economic mechanisms7, and this is why they prefer to focus on selling tickets and to not perform activities that might affect the cultural product.
Unii manageri culturali consideră că transformarea spectatorului în client şi plasarea sa în centrul activităţii transformă produsul cultural într-un obiect populist influenţat de mecanismele economice7, de aceea preferă să se concentreze pe vânzarea biletelor şi să nu realizeze acţiuni
On the other side, drawing-up a coherent and integrated marketing strategy contributes to the achievement of both cultural and community objectives.
6 David Throsby, 'The production and consumption of the arts: A view of cultural economics', Journal of Economic Literature, 32, 1994, p.2
6 David Throsby, ,The production and consumption of the arts: A view of cultural economics', Journal of Economic Literature, 32, 1994, p.2
7 Francois Courvoisier &amp; Fabienne Courvoisier, 'Marketing of cultural institutions in French-speaking Switzerland', International Journal of Nonprofit and Voluntary Sector Marketing, 12, p.199
7 Francois Courvoisier &amp; Fabienne Courvoisier, .
care ar putea afecta produsul cultural.
Marketing of cultural institutions in French-speaking Switzerland', International Journal of Nonprofit and Voluntary Sector Marketing, 12, p.199
De partea cealaltă, realizarea unei strategii de marketing coerente şi integrate, contribuie atât la îndeplinirea obiectivelor culturale, cât şi a celor ale comunităţilor.
The analysis of the spectators' profile and the adaptation of the cultural supply to their needs contribute both to the moulding of an educated public, very demanding in selecting the plays they view, and to the consumers' satisfaction8.
Analizarea profilului spectatorilor şi adaptarea ofertei culturale la nevoile lor contribuie atât la formarea unui public educat şi exigent în selectarea pieselor urmărite, cât şi la satisfacţia consumatorilor8.
The environment where the performing arts organisations operate has changed a lot in the last decades.
Mediul în care organizaţiile din artele spectacolului îşi desfăşoară activitatea s-a schimbat foarte mult în ultimele decenii.
The demographic changes, the growing interest in new technologies, the less spare time of the spectators are only several aspects to be considered by the managers of the theatres, performance and concert halls, as well as by the artists and musicians, when building the cultural supply.
Schimbările demografice, creşterea interesului pentru noile tehnologii, limitarea timpului liber al spectatorilor sunt numai câteva din aspectele ce trebuie luate în calcul de directorii teatrelor, sălilor de spectacole şi concerte, de artişti şi muzicieni în construirea ofertei culturale.
Performing arts are perceived as a way of recreation, of escaping from the daily problems, a way of socialisation and spending time with friends and family, a way of introspection, as well as a method of acknowledging one's status as an intellectual person.
Artele spectacolului sunt văzute ca un mod de relaxare, de evadare din problemele cotidiene, un mod de socializare şi petrecere a timpului cu prietenii sau familia, un mod de introspecţie, precum şi o modalitate de a confirma statutul cuiva ca o persoană intelectuală.
On a second plan, the professionals of these spectaculars have never forgotten their fundamental educative and formative role, even though this objective has not been permanently stated.
În subsidiar, profesioniştii acestor forme spectaculare nu şi-au uitat niciodată rolul fundamental educativ şi formativ chiar dacă acest obiectiv nu a fost unul declarat permanent.
The motivations of the performing arts public are not only related to the social needs
artele spectacolului, între alfabetizare si elitizare
8 Sergio Cherubini, ,The marketing of cultural services' - suport de curs, Şcoala de vară The economics and management of culture, p.2
cotidian în realităţi poetice paralele, precum şi nevoi spirituale accentuate de ritmul vieţii cotidiene.
At the same time, the attractiveness of the performing arts may be also explained through the uniqueness of every live show, the closeness to famous actors or singers, through the feeling of participation in a unique event.
În acelaşi timp, atractivitatea artelor spectacolului poate fi explicată şi prin unicitatea fiecărui spectacol viu, apropierea de actori sau cântăreţi celebri, prin sentimentul de participare la un eveniment unic.
In the field of performing arts the cultural supply is characterised by immateriality, non-repeatability, perishability, non-separability and variability10.
În artele spectacolului, oferta culturală este caracterizată prin imaterialitate, irepetabilitate, perisabilitate, inseparabilitate şi variabilitate10.
Each show is a unique product, this is why the spectators need additional information to help them decide to participate and prepare an appropriate reception.
Fiecare spectacol este un produs unic, de aceea spectatorii au nevoie de informaţii suplimentare pentru a facilita decizia de a participa, dar şi pentru a pregăti o receptare adecvată.
The reputation of the institution that produces the performance, as well as the previous shows it put on, may influence the attendance of a show; usually, besides all these, other factors step in: the title of the play and its notoriety, the cast (actors, musicians, dancers), the fame of the artistic coordinator (director, conductor, choreographer).
Reputaţia instituţiei care produce spectacolul, precum şi spectacolele anterioare realizate de aceasta poate influenţa vizionarea unui spectacol, la care se adaugă de obicei: titlul piesei şi notorietatea lui, distribuţia (actori, muzicieni, dansatori) şi renumele coordonatorului artistic (regizor, dirijor, coregraf).
These elements tend to give spectators a security which is usually absent from this cultural product recreated with every staging11.
Aceste elemente tind să le ofere spectatorilor o siguranţă ce lipseşte de obicei din acest produs cultural recreat în cadrul fiecărei puneri în scenă n.
the changes in the public's way of life and preferences12.
10 Caracteristici din categoria serviciilor publice (n.aut.)
At the same time, the instant dissemination of information influences the spectators' expectations regarding the performing arts.
Artele spectacolului sunt încă legate de convenţiile clasice şi nici nu reflectă instantaneu transformările înregistrate la nivelul societăţii.
These are only a few sensitive variables that may determine the level of success in the minds of the spectators, who will subsequently decide if and when they repeat the experience of performance consumption.
La aceasta se adaugă faptul că, în ultimii ani, din cauza globalizării şi a dezvoltării tehnologice, separarea dintre orele de muncă şi cele rezervate relaxării este tot mai neclară, ceea ce are efect direct asupra participării la artele spectacolului.
Let us not forget that the public of performing arts has evolved with the urban social life.
În acelaşi timp, modul instantaneu în care circulă informaţia influenţează aştepările spectatorilor vis-a-vis de artele spectacolului.
Therefore, the spectators want a full experience; thus, the place and the additional services offered by the performance institutions become part of the cultural product.
Iată numai câteva dintre variabilele delicate care pot determina nivelul de succes în conştiinţa spectatorilor, care decid ulterior, dacă şi când vor repeta experienţa consumului de spectacol.
Moreover, the spectators tend to prefer those artistic forms and those ways of participation that allow them to decide what, when and especially how they consume13.
Să nu uităm că odată cu viaţa socială urbană, publicul artelor spectacolului a evoluat şi el îşi doreşte o experienţă completă; astfel locul şi serviciile adiacente oferite de instituţiile de spectacol devin parte integrantă a produsului cultural.
The Dynamics of Building and Retaining Performing Arts Audiences
12 Joanne Scheff Bernstein, Arts Marketing Insights.
13 A. Markusen &amp; A. Brown, ,From audience to Participants.
The Dynamics of Building and Retaining Performing Arts Audiences
A new way of thinking for Performing Arts' (University of Minnesota, 2013)
13 A. Markusen &amp; A. Brown, 'From audience to Participants.
where they can enjoy the artistic act in a comfortable manner.
A new way of thinking for Performing Arts' (University of Minnesota, 2013)
The education level, the family income, the age, the spare time, as well as the execution of creative activities are the main predictive factors for the level of participation in the various spectacular forms.
Uneori, persoanele care văd teatrul ca o modalitate de relaxare sau de socializare preferă spaţiile alternative, unde eticheta nu este foarte strictă şi unde se pot bucura de actul artistic într-o manieră relaxantă.
Based on these elements we made various segmentations of the performing arts public, aiming to highlight those characteristics that may contribute to a better understanding of this sector, as well as of the behaviour of certain groups in relation to it.
Pe baza acestor elemente au fost realizate diferite segmentări ale publicului artelor spectacolului, urmărindu-se evidenţierea acelor caracteristici ce pot contribui la o mai bună înţelegere a acestui sector, dar şi a comportamentului anumitor grupuri în raport cu el.
Depending on the degree of interest in the cultural activities, we made the following differentiation: consumer (consumes art constantly, regardless of the cultural forms), fan (the consumption is influenced by the attraction towards certain artists or programmes), sectarian (specialised in consuming art associated with other social activities), enthusiast (serious interest in all artistic activities in a structured form), amateur producer (the interest in art goes farther, involving the active participation from the position of producer)14.
În funcţie de gradul de interes pentru activităţile culturale, a fost realizată următoarea diferenţiere: consumator (consumă artă în mod constant şi fără diferenţe între formele culturale), fan (consumul este influenţat de atracţia faţă de anumiţi artişti sau programe), sectant (specializat în consumul de artă asociată cu alte activităţi sociale), entuziasmat (interes serios faţă de toate activităţile artistice în formă structurată), producător amator (interesul faţă de artă merge mai departe, implicând participarea activă din postura de producător)14.
Participation in arts has begun to be redefined by the public in the last years, as the public does not only view the performances, but also gets involved, through active and creative activities.
În ultimii ani, participarea în arte a început să fie redefinită de publicul care, nu doar vizionează spectacolele, ci se implică prin modalităţi active şi creative.
In this context, a new typology of theatre spectators was drawn-up, detailing the five spectator profiles briefly described above, depending on the degree of involvement, from a common spectator - who plays a minor role in influencing the result
În acest context, a fost realizată o nouă tipologie a spectatorilor de teatru ce nuanţează cele cinci profiluri de
The contemporary reception of the art has become less and less passive in the last years.
Se obţine, astfel, o utilizarea artei pentru dezvoltarea educaţională individuală, pentru implicarea finanţatorilor, pentru implicarea în crearea spectacolului sau implicarea în postura de artist15.
Some spectators wish to get involved actively and to learn something from every performance they watch, while others prefer a more relaxing experience.
Unii spectatori doresc să se implice în mod activ şi să înveţe ceva din fiecare spectacol vizionat, în timp ce alţii preferă o experienţă mai relaxantă.
A segment of the public wants to be challenged through new techniques and novel experiments, while the majority prefers to re-watch renowned plays or artists16.
Un segment al publicului vrea să fie provocat prin tehnici noi şi experimente inedite, în timp ce majoritatea preferă să revadă opere sau artişti cunoscuţi16.
On one hand, we deal with the modification of the consumption behaviour and, on the other hand, with a modification of the urban spiritual universe.
Avem de-a face pe de o parte cu o modificarea comportamentului de consum şi, pe de altă parte, cu o modificare a universului spiritual la nivel urban.
The attitude, behaviour and reaction of the spectators have diversified, modifying their manner of relating with the artistic productions.
Atitudinea, comportamentul şi reacţia spectatorilor s-a diversificat, modificând modul de raportare la producţiile artistice.
Moreover, the level of aesthetic expectation has increased, as the consumers have become more selective and critical towards the productions they view.
Mai mult, a crescut nivelul de aşteptare estetică, consumatorii devenind mult mai selectivi şi
This does not necessarily mean that there are automatically more spectators with a
15 Jennifer L. Novak-Leonard &amp; Alan S. Brown, Beyond attendance: A multi-modal understanding of arts participation
The same consumers of classical theatre may be found in the alternative artistic forms, as many times they are more prone to a diversified consumption.
Aceiaşi consumatori de teatru clasic pot fi întâlniţi la formele alternative, de multe ori aceştia fiind mai susceptibili de o dorinţă de consum variat.
This paper is a follow-up of the researches conducted by the National Institute for Research and Cultural Training, which has constantly included information and analyses on the performing arts in the Cultural Consumption Barometer, ever since 2005.
Această lucrare reprezintă continuarea cercetărilor realizate de Institutul Naţional pentru Cercetare şi Formare Culturală, care din anul 2005 a inclus în mod constant în Barometrul de Consum Cultural informaţii şi analize cu privire la artele spectacolului.
The identification and understanding of the trends of the participation in the various subfields of the performing arts are essential in shaping the cultural offer.
Identificarea şi înţelegerea tendinţelor participării la diferitele sub-domenii ale artelor spectacolului este esenţială în conturarea ofertei culturale.
Performing arts are public goods made mostly by means of the subsidised services supplied nationally or locally, having a crucial educational component, and this is why the responsibilities of the cultural-offer makers are all the more important.
Artele spectacolului sunt bunuri publice realizate în cea mai mare parte prin oferta de servicii subvenţionată la nivel naţional sau local, cu o componentă educaţională deosebit de importantă, de aceea responsabilităţile celor care construiesc oferta culturală sunt cu atât mai mai mari.
In the first category we included the performances put on by the subsidised public institutions, abiding by the public good regulations and determined by the educative side of their activity.
În prima categorie sunt incluse spectacolele realizate de instituţiile publice subvenţionate, fiind condiţionate de reglementările bunurilor publice şi de latura educativă a activităţii lor.
In the second category we included those productions made by non-governmental organisations or by the few private creative companies.
Din cea de-a doua categorie fac parte acele producţii realizate de organizaţii neguvernamentale sau de puţinele firme private creative.
In the last years, the independent cultural supply has started to come out of the experimental zone and to contribute to the building of a market in this field.
În ultimii ani, oferta independentă a început să iasă din zona experimentală şi să contribuie la construirea unei pieţe în acest domeniu.
In their trying to survive on a “market” which is merely emerging, the independent organisations quite often slip into a more “commercial” zone, but this is not a negative element, as any capture of the public can be exploited to the favour of the quality artistic act.
De multe ori, în încercarea de a supravieţui pe o „piaţă” aflată în formare, organizaţiile independente alunecă destul de des într-o zonă mai „comercială”, dar acesta nu este un element negativ, întrucât orice captare de public poate fi valorificată în favoarea actului artistic de calitate.
The analysis of the types of performing arts public focused on three research directions.
Analiza publicurilor artelor spectacolului s-a concentrat pe trei direcţii de cercetare.
In a first phase, the general characteristics of the performing arts consumers were analysed, both overall and at the level of the various forms of manifestation.
Într-o primă etapă au fost analizate caracteristicile generale ale consumatorilor artelor spectacolului, atât în ansamblu, cât şi la nivelul diferitelor forme de manifestare.
For this analysis, the following elements were taken into account: data on the evolution of the public from 2010 to 2014, the frequency of participation in theatre, opera/operetta performances, classical music concerts, music / entertainment shows, festivals, as well as the distribution of the performing arts public depending on education, age, and participation in creative activities.
Pentru analiză s-au luat în calcul date privind evoluţia nivelului publicului din 2010 până în 2014, frecvenţa participării la spectacole de teatru, operă/operetă, concerte de muzică clasică, spectacole de divertisment/muzică, festivaluri, precum şi distribuţia publicului artelor spectacolului în funcţie de educaţie, vârstă şi participare la activităţile creative.
The second theme of the research refers to the young public.
A doua temă a cercetării se referă la publicul tânăr.
According to the legal definitions, young people are persons between the ages of 18 and 35 years.
Conform definiţiilor legale, tinerii sunt persoane cu vârsta cuprinsă între 18 şi 35 de ani.
In stratified sociological researches, a separation of the general category of youth is made, depending on criteria that pertain to their distinct practices and lifestyles: teenagers - aged 14-18, young adults aged 14-25 and middle youth - aged 26-35.
În cercetările sociologice stratificate, se realizează o separare a categoriei generale de tineri, în funcţie de criterii ce ţin de practicile şi de stilurile de viaţă distincte: adolescenţii cu vârsta cuprinsă între 1418 ani, tineri adulţi cu vârsta cuprinsă între 19-25 de ani (young adults) şi tineri de vârstă mijlocie între 26-35 de ani (middle youth).
Young adults are much more active precisely due to their spare time and the educational environment that stimulates them in maintaining their contact with the cultural sphere.
Tinerii adulţi sunt mult mai activi tocmai datorită timpului liber pe care îl au şi datorită mediului educaţional care îi stimulează să menţină contactul cu sfera culturală.
Generally, the latter are amateurs of entertainment and cultural consumption, but they totally or partially lack the spare time they need for these activities17.
Aceştia sunt în general amatori de divertisment şi consum cultural, dar le lipseşte, sau au un nivel scăzut, de timp liber17.
In this analysis we chose to divide the young public into two categories: the first category includes the respondents aged 18-24, the second one includes the respondents aged 24-34.
17 Centrul de Cercetare şi Consultanţă în domeniul Culturii, 'Strategia sectorială în domeniul culturii şi patrimoniului cultural 2014-2020' (August 2013)
The last part of this chapter presents an analysis of the performing arts public in Bucharest.
În ultima parte a capitolului este prezentată o analiză a publicului artelor spectacolului la nivelul oraşului Bucureşti.
The socio-demographic traits of the capital as well as its resources and infrastructure require a separate analysis, as the figures at national level are significantly different.
Particularităţile socio-demografice ale capitalei, precum şi resursele şi infrastructura culturală ale acesteia impun realizarea unei analize separate, întrucât cifrele la nivel naţional diferă substanţial.
The public cultural infrastructure of Bucharest is much more complex than other cities', the first independent experiments took place here, the level of cultural festivals is much higher, and this is why it was necessary to make an in-depth analysis of the information on performing arts at the level of the capital city.
Infrastructura culturalÄ publicÄ a oraÅului BucureÅti este mult mai complexÄ decÃ¢t Ã®n alte oraÅe ale Å£Ärii, primele experimente independente au avut loc tot aici, numÄrul festivalurilor culturale este mult mai mare, de aceea este necesarÄ aprofundarea informaÅ£iilor cu privire la artele spectacolului.
The data presented in this report are general; they depict an image at a certain point in time of a public that suffers continuous transformations.
Datele prezentate în acest raport sunt generale, oferind o imagine la un anumit moment a unui public aflat în continuă transformare.
The statistical analyses that we carried out delineate the socio-demographic and behavioural characteristics of the performing arts public.
Analizele statistice realizate conturează caracteristicile socio-demografice şi comportamentale ale publicului artelor spectacolului.
performing arts, between mere literacy and elitism
unor categorii dezinteresate ar însemna nu numai un efort financiar şi instituţional excesiv, dar şi afectarea relaţiei spectacol-spectator.
The information comprised in this study may be used by the managers of the cultural institutions and organisations in order to construct a cultural response to the social problems.
InformaÅ£iile din prezentul studiu pot fi utilizate de managerii instituÅ£iilor Åi organizaÅ£iilor culturale pentru a construi un rÄspuns cultural la problematica socialÄ.
The knowledge on the current public, along with the presentation of the main barriers in the participation, shall facilitate the production of performances that would fulfil the educational and social role of the performing arts.
Cunoşterea publicului actual, dar şi prezentarea principalelor bariere în participare vor facilita realizarea unor spectacole ce îndeplinesc rolul educativ şi social al artelor spectacolului.
Profile of the performing arts public general data
Profilul publicului artelor spectacolului date generale
In Romania, the number of respondents who attended a theatre, opera or classical music performance at least once has been recording a constant growth in the last years.
In ultimii ani, în România, numărul respondenţilor care au participat la cel puţin un spectacol de teatru, operă sau muzică clasică înregistrează o creştere constantă.
In the next year, the number of respondents who viewed at least one theatre, opera, entertainment or symphonic music performance started to grow moderately.
În anul următor, numărul respondenţilor care au vizionat cel puţin un spectacol de teatru, operă, divertisment sau muzică simfonică începe să crească moderat.
This growth may be explained, on one hand, through the growing stability of the economic situation and through the changes in the consumption practices, on the other hand.
Această creştere poate fi explicată, pe de o parte, de stabilizarea situaţiei economice, dar şi de schimbarea practicilor de consum.
A very significant part of the public deems the participation in the performing arts a way of spending time with family or friends, while the artistic value of the performance is less important.
O parte foarte importantă a publicului, consideră participarea la artele spectacolului ca o modalitate de petrecere a timpului liber împreună cu familia sau prietenii, valoarea artistică a spectacolului având o importanţă secundară.