natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• The increase and diversification of the cultural offer and consumption, with a focus on the cultural diversity and its effects on the economic development and social inclusion.
• Creşterea si diversificarea ofertei si consumului cultural, cu accent pe diversitatea culturală şi efectele sale asupra dezvoltării economice şi incluziunii sociale.
• Growth and diversification of the categories of cultural public/consumers, with an accent on the cultural diversity and its effects on the economic development and social inclusion.
• Creşterea şi diversificarea categoriilor de public / consumatorilor culturali, cu accent pe categorii vulnerabile.
• Ensuring a diversified cultural offer, as regards the artistic contents, cultural genres, cultural consumption spaces, distribution channels and technical means used for the cultural consumption.
• Asigurarea de oferte culturale diversificate în ceea ce priveşte conţinutul artistic, genurile culturale, spaţiile de consum cultural, canalele de distribuţie şi mijloacele tehnice folosite pentru consum cultural
• Facilitation of the access to the cultural offer.
• Facilitarea accesului la oferta culturală.
• Promotion of creative, innovative, sustainable production and distribution means.
• Promovarea mijloacelor de producţie şi distribuţie creative, inovatoare şi durabile.
• Promotion of the visibility and knowledge of cultural expressions of the ethnic groups and vulnerable categories.
• Promovarea vizibilităţii şi cunoaşterii expresiilor culturale ale grupurilor etnice şi categoriilor vulnerabile.
• Promotion of the use of new technologies and new communication media in the cultural production and consumption.
• Promovarea utilizării noilor tehnologii şi noilor medii de comunicare în producţia şi consumul cultural.
Note: Extract from the Sectoral strategy in the field of culture and national heritage for the period 2014-2020, available at http://www.culturadata.ro/wp-content/uploads/2014/05/STRATEGIA_SECTORIALA.pdf
Extras din Strategia sectorială în domeniul culturii si patrimoniului naţional pentru perioada 2014-2020 disponibil la http://www.culturadata.ro/wp-content/uploads/2014/05/STRATEGIA_SECTORIALA.pdf
• Integration of the cultural dimension in the strategies of fighting poverty and social exclusion.
• Integrarea dimensiunii culturale în strategiile de combatere a sărăciei si a excluziunii sociale.
• Promoting social inclusion through inter-cultural dialogue.
• Promovarea incluziunii sociale prin intermediul dialogului intercultural.
• Mobilising culture's potential with a view to fighting stereotypes and prejudices related to certain social and cultural groups facing poverty or social exclusion situations.
• Mobilizarea potenţialului culturii pentru combaterea stereotipurilor si a prejudecăţilor la adresa anumitor grupuri sociale si culturale care se confruntă cu situaţii de sărăcie sau de excluziune socială.
• Promoting courses of training / occupational reconversion to creative economic activities, particularly in the rural and underprivileged areas.
• Promovarea unor cursuri de formare / reconversie ocupaţională către activităţi economice creative, în special în mediul rural si în zonele defavorizate.
The chapter Social Capital and Cultural Consumption among the Seniors presents the concept of active ageing in relation with the social capital and different forms of cultural consumption highlighting the cultural capital forms.
Capitolul Capital social şi consum cultural în rândul seniorilor prezintă conceptul de îmbătrânire activă în legătură cu capitalul social şi cu forme diferite de consum cultural care pun în evidenţă formele de capital cultural.
The authors present the multidisciplinary approaches of ageing and old age and the main European trends; they use the theoretical model of social networks as a starting point in an exploratory undertaking of these themes.
Autorii prezintă abordările multidisciplinare ale bătrâneţii şi îmbătrânirii şi principalele tendinţe la nivel european şi utilizează modelul teoretic al reţelelor sociale ca punct de pornire într-un demers exploratoriu acestor teme.
The chapter observes the relation between the retirement from the labour market and the effects on the cultural participation and the seniors' degree of satisfaction with the public cultural offer addressed to them.
Capitolul urmăreşte relaţia dintre retragerea din piaţa muncii şi efectele asupra participării culturale şi gradul de satisfacţie al seniorilor faţă de oferta culturală publică adresată lor.
Furthermore, the barriers in the access to culture were identified, and so were the degree of practising a hobby and the level of access to the social networks.
De asemenea, au fost identificate barierele de acces la cultură, dar şi gradul de practicare al unui hobby şi nivelul de acces la reţelele sociale.
The results show that the seniors have the smallest cultural and social capital scores, while education
Rezultatele arată faptul că seniorii au avut cele mai mici scoruri de capital cultural şi social, iar educaţia şi statusul
and the socio-economic status and the urban residence have a significant impact on active ageing experiences.
socio-economic şi rezidenţa în mediul urban prezintă un impact semnificativ asupra experienţelor de îmbătrânire activă.
The cultural policies and strategies dedicated to this social group, which the European Union deems vulnerable, should be similar with those mentioned for the cultural intervention and adapted according to the identified socio-demographic categories.
Politicile şi strategiile culturale dedicate acestui grup social, considerat vulnerabil în abordarea Uniunii Europene, ar trebui să fie similare cu cele menţionate în cazul intervenţiei culturale şi adaptate în funcţie de categoriile socio-demografice identificate.
They should include the elimination of the barriers in the access to culture through the increase of the number of free or discounted cultural products and services, the creation of a cultural offer adapted to the special needs and tastes of this category, the stimulation of socialisation and the elimination of potential tendencies of social isolation.
Ele ar trebui să includă eliminarea barierelor de acces la cultură prin creşterea numărului de gratuităţi şi reduceri la produsele şi serviciile culturale, crearea unei oferte culturale adaptate gusturilor şi nevoilor speciale ale acestei categorii, stimularea socializării şi eliminarea unor tendinţe potenţiale de izolare socială.
The chapter Reading Practices in Contemporary Context approaches the way the written culture manifests itself at
Capitolul Practicile de lectură în context contemporan abordează modul în care cultura scrisă se manifestă la
Reading and lending practices mediated by public libraries record low levels, although the public cultural distribution infrastructure is relatively accessible nationwide.
nivelul populaţiei generale şi a avut ca obiective identificarea rolului lecturii şi al cărţilor în agenda de consum a oamenilor.
• stimulating book acquisition at the level of cultural institutions (through acquisitions under the Law on written culture), as well as at the level of the consumer (for example, vouchers for pupils/students and teachers),
Lectura este considerată o valoare socială şi din această perspectivă este urmărită poziţionarea ei în topul social al valorilor şi se remarcă diferenţe majore în funcţie de nivelul de educaţie, vârstă, mediul de rezidenţă sau regiunea de dezvoltare.
• supporting events dedicated to books and reading (book fairs and exhibitions, public readings, interdisciplinary cultural events focusing on written culture),
Practicile de lectură şi împrumut intermediate de bibliotecile publice sunt scăzute, deşi infrastructura culturală publică de distribuţie este relativ accesibilă la nivel naţional.
21 The Directorates for public policies dedicated to the written culture resulted from the focus-group dedicated to this theme within the project The White Paper for Unlocking the Potential of the Cultural and Creative Industries
21 Modelul francez ce propune o instituţie dedicată (Centrul Naţional al Cărţii) ar putea fi util pentru implementarea cu succes a unei politici dedicate culturii scrise.
The French model, which proposes a dedicated institution (the National Book Centre), might be useful for the successful implementation of a policy dedicated to the written culture.
21 Direcţiile de politici publice dedicate culturii scrise au rezultat din focusgrupul dedicat acestei teme în cadrul proiectului Cartea Albă pentru activarea potenţialului sectoarelor culturale şi creative
Cultural policies and strategies should take into consideration these results and promote the diversification of the music and dance offer at central and local level, by supporting cultural projects and events including less familiar genres and by familiarising the wide public with the contemporary Romanian creations.
Politicile şi strategiile culturale ar trebui să ţină seama de aceste rezultate şi să promoveze diversificarea ofertei de muzică şi dans la nivel central şi local, prin susţinerea proiectelor şi evenimentelor culturale care să includă genuri mai puţin cunoscute şi prin familiarizarea publicului larg cu creaţiile contemporane româneşti.
Furthermore, the cultural policies should encourage the „amateur" practices and the development of talents in children, in a public system complementary to the formal educational system.
De asemenea, politicile culturale ar trebui să încurajeze practicile „amatoriale" şi dezvoltarea talentelor încă de la vârste fragede, într-un sistem public complementar sistemului educaţional formal.
Other important subjects of the cultural policies are related to the system of collection, management and distribution of copyrights and related rights, which should operate in favour of the contemporary artist, to the ongoing professional training, by training certain skills adapted to the contemporary forms of artistic expression.
Alte subiecte importante ale politicilor culturale sunt legate de sistemul de colectare, gestiune şi distribuţie a drepturilor de autor şi a celor conexe, care ar trebui să funcţioneze în favoarea artistului contemporan şi formarea profesională continuă, prin formarea unor abilităţi adaptate formelor contemporane de expresie artistică.
22 The French model proposes dedicated public institutions (the National Music Centre or the National Dance Centre), with local branches, which would support the development of taste and practices in these cultural and creative sectors, and we think that this model should be used in Romania, too.
22 Modelul francez propune instituţii publice dedicate (Centrul Naţional al Muzicii sau Centrul Naţional de Dans), cu sucursale la nivel local, care să susţină dezvoltarea gustului şi a practicilor în aceste sectoare culturale şi creative, iar acest model considerăm că ar trebui utilizat şi în România.
22 The Directorates for public policies dedicated to the culture of music and dance resulted from the focus-group dedicated to the performing arts within the project The White Paper for Unlocking the Potential of the Cultural and Creative Industries
22 Direcţiile de politici publice dedicate culturii muzicii şi dansului au rezultat din focus-grupul dedicat artelor spectacolului în cadrul proiectului Cartea Albă pentru activarea potenţialului sectoarelor culturale şi creative
D'Angelo M. and Vesperini P., Poliques culturelles en Europe: une approche comparative, Council of Europe Publishing, 1998
D'Angelo M. si Vesperini P., Poliques culturelles en Europe: une approche comparative, Council of Europe Publishing, 1998
Greffe X. and Pflieger S., La politique culturelle en France, La documentation Frangaise, Paris, 2009
Greffe X. et Pflieger S., La politique culturelle en France, La documentation Frangaise, Paris, 2009
E., Politica culturală şi artele.
E., Politica culturală si artele.
Authors: Anda Becuţ and Iulian Oană
Autori: Anda Becuţ şi Iulian Oană
Besides the national sample, we also included a supplement of 402 questionnaires applied in Bucharest.
În plus faţă de eşantionul naţional am inclus şi un supliment de 402 de chestionare realizate în Bucureşti.
The theoretical error margin for the entire sample was +/- 2.7%, at a confidence level of 95%.
Marja teoretică de eroare la nivelul întregului eşantion a fost de +/- 2,7%, la un nivel de încredere de 95%.
The type of the sample was a three-staged stratified one: in the first stage, the stratification was made on development regions and random selection of counties, in the second stage the stratification was made on the size of the localities, also with a random selection (cities, towns, commune-centre villages and peripheral villages).
Tipul eşantionului a fost eşantion naţional tristadial, cu stratificare: în primul stadiu stratificarea s-a făcut pe regiuni de dezvoltare şi selecţie aleatorie a judeţelor, în al doilea stadiu stratificarea s-a făcut în funcţie de mărimea localităţilor, realizându-se, de asemenea, o selecţie aleatorie (oraşe mari, oraşe mici, sate-centre de comună şi sate periferice).
The number of persons selected from a certain locality was in direct proportion with the size of the locality and with the statistical weight of that type of locality in the county it belonged to.
Numărul persoanelor selectate dintr-o anumită localitate a fost proporţional cu mărimea localităţii şi cu ponderea acelui tip de localitate în judeţul din care face parte.
The random route method was applied for the selection of the households, with a statistical step of 3, in order to identify the eligible households.
A fost aplicată metoda rutelor aleatoare (engl. random route) pentru selecţia gospodăriilor, aplicându-se un pas statistic de 3 pentru a identifica gospodăriile eligibile.
The birthday method was used for the selection of the respondents.
Pentru selecţia respondenţilor a fost utilizată metoda zilei de naştere.
The questionnaire was drawn-up by the experts of the National Institute for Research and Cultural Training and pre-tested on a number of 12 respondents (six men and six women, with middle-school, high school and higher education).
Chestionarul a fost elaborat de experţii Institutului Naţional pentru Cercetare şi Formare Culturală şi pretestat pe un număr de 12 respondenţi (şase bărbaţi şi şase femei, cu studii sub sau la nivelul liceului şi studii universitare).
The questionnaire's average duration of application was 40 minutes.
Durata medie de aplicare a chestionarului a fost de 40 de minute.
For the validation of the sample, approximately 35% of the applied questionnaires were verified (approximately 600 questionnaires), through a random selection on interview operators, with no deviation from the control criteria (the application of the interview with the person selected from the sample, certain socio-demographic questions, duration of the interview).
Pentru validarea eşantionului au fost verificate aproximativ 35% dintre chestionarele aplicate (aproximativ 600 de chestionare, printr-o selecţie aleatorie pe operatori de interviu, fără a se constata abateri de la criteriile de control (realizarea interviului cu persoana selectată din eşantion, anumite întrebări socio-demografice, durata interviului).
The database was built by the survey operator and
Baza de date a fost realizată de operatorul de sondaj şi
additional codifications and re-codifications were made for the open questions, at the beneficiary's request.
au fost făcute codificări sau recodificări suplimentare la întrebările deschise, la cererea beneficiarului.
The questionnaire used in the Cultural Consumption Barometer includes an annual standard module with recurrent themes and modules on various themes which change every year.
Chestionarul utilizat în Barometrul de Consum Cultural include anual un modul standard cu teme recurente şi module pe diferite teme care se schimbă de la an la an.
The main themes of the questionnaire were: the Public Cultural Consumption and the Non-public Cultural Consumption, as part of the standard module (the recurrent themes) and the modules regarding the Public Cultural Infrastructure, Book Consumption, Social Impact of Culture, Cultural Consumption among the Seniors and Music and Dance Practices - themes that are either approached once every few years or specific to a certain edition.
Principalele teme ale chestionarului au fost: Consumul cultural public şi Consumul cultural non-public, ca parte a modulului standard (temele recurente), şi modulele privind Infrastructura culturală publică, Consumul de carte, Impactul social al culturii, Consumul cultural în rândul seniorilor şi Practici de muzică şi dans, ca teme ce sunt fie reluate o dată la câţiva ani, fie specifice unei ediţii anume.
It is important to mention that starting this year a change has occurred within some sub-sections of the standard module, i.e. in the sections dedicated to the music and film consumption.
Este important să menţionăm faptul că de anul acesta a apărut o schimbare în interiorul unor subsecţiuni din modulul standard, şi anume în cazul secţiunilor dedicate consumului de muzică şi film.
The advantage of this approach is given by the fact that we can thus obtain information not only on the genres preferred by the individuals, but also on the music and film genres that are not preferred, which allows the analysis of measurements of genre association.
Avantajul acestei abordări este dat de faptul că pot fi obţinute informaţii nu doar despre genurile pe care indivizii le preferă, ci şi cu privire la genurile de muzică şi film pe care nu le preferă, fapt care permite analiza unor măsurători de asociere între genuri.
Weighing variables, depending on the sample, were used for all the analyses made by the authors.
Pentru toate analizele realizate de autori au fost folosite variabile de ponderare, în funcţie de eşantion.
For the national sample we used a statistical weighing which took into account the structure of the population (according to INS Tempo),
Pentru eşantionul naţional a fost utilizată o ponderare care a ţinut cont de structura populaţiei (conform INS Tempo) în funcţie de: sex, vârstă, mediu de rezidenţă şi regiunea de dezvoltare, iar
depending on: sex, age, residence area and development region, and for the additional Bucharest sample the weighing was made depending on the structure of the population, by: sex, age, education and sectors.
pentru eşantionul suplimentar, dedicat municipiului Bucureşti, ponderarea a fost realizată în funcţie de structura populaţiei pe: sex, vârstă, educaţie şi sectoare.
It is also noteworthy that the analyses were carried out by taking two criteria into consideration.
Este important de menţionat şi faptul că analizele au fost realizate ţinând cont de două criterii.
The first criterion, at the level of the primary analyses, was the standardisation criterion.
Primul, la nivelul analizelor primare, a fost cel al standardizării.
The second was the specificity criterion.
Al doilea criteriu a fost cel al specificităţii.
Considering that each chapter has its own approach, starting from the chosen theoretical framework, the authors also carried out analyses based on argumentative and analytical logics, which they deemed appropriate.
Ţinând cont de faptul că fiecare capitol are o abordare proprie, care porneşte de la cadrul teoretic ales, autorii au realizat şi analize pliate pe logica argumentativă şi analitică, considerate potrivite.
At the level of primary analyses, all the chapters contain both univariate descriptive analyses - frequency distributions of a single variable - and bivariate analyses - frequency distribution of a variable depending on another.
La nivelul analizelor primare, toate capitolele conţin analize descriptive univariate - distribuţiile de frecvenţe ale unei singure variabile - şi bivariate - distribuţiile de frecvenţe ale unei variabile în funcţie de alta.
In the case of bivariate analyses, the variables used for the crossing were:
În cazul analizelor bivariate, variabilele folosite pentru încrucişare au fost:
• sex (feminine / masculine);
• sexul (feminin / masculin);
• age (by last birthday), by using the categories: a) 18 - 29 years old; b) 30 - 39 years old; c) 40 - 49 years old; d) 50 - 64 years old; e) 65 years old and above;
• vârsta (măsurată în ani împliniţi), folosind categoriile: a) 18-29 ani; b) 30-39 ani; c) 40-49 ani; d) 50-64 ani; e) 65 ani şi peste;
• education level (measured as the last graduated education stage), by using the categories: a) low level (no school, elementary school or middle school); b) medium level (high school stage I, vocational or trade school or high school stage II); c) post-high school education (postsecondary school / apprenticeship school / college); d) high level (Bachelor's Degree, Master Degree or postgraduate education);
• nivelul de educaţie (măsurat ca ultimul ciclu de învăţământ terminat), folosind categoriile: a) nivel scăzut (fără şcoală, şcoală primară terminată sau gimnaziu terminat); b) nivel mediu (liceu treapta I, şcoală profesională ori de meserii sau liceu treapta II); c) studii postliceale (şcoală postliceală / de maiştri sau colegiu); d) nivel ridicat (studii universitare de licenţă, studii universitare de master sau studii postuniversitare);
• status of the occupational category, by using the categories: a) occupation with a low socio-economic status, with an average ISEI score of 27; b) occupation with an average socio-economic status, with an average ISEI score of 46; c) occupation with a high socio-economic
• statusul categoriei ocupaţionale, utilizând categoriile: a) ocupaţie cu status socio-economic scăzut, categorie cu un scor ISEI mediu de 27; b) ocupaţie cu status socioeconomic mediu, categorie cu un scor ISEI mediu de 46; c) ocupaţie cu status socio-economic ridicat, categorie cu un scor ISEI mediu de 70.
status, with an average ISEI score of 70.
Indicatorul care
The indicator measuring the position of a person within the social stratification was made according to the guidelines provided by Ganzeboom and Treiman1.
măsoară poziţia unei persoane în cadrul sistemului de stratificare socială a fost realizat în concordanţă cu indicaţiile oferite de autorii Ganzeboom şi Treiman1.
Thus, the respondents' occupations (collected as open answers) were re-coded in ISCO88 codes.
Astfel, ocupaţiile respondenţilor (strânse ca răspunsuri libere) au fost recodificate în coduri ISCO88.
Subsequently, the ISCO88 codes were re-coded on the ISEI scale - a scale that gives a socio-economic status score to each occupation, considering the necessary education (as a social aspect) and the incomes (as an economic aspect) associated to an occupation or group of occupations; this results in a scale varying between a minimum of 16 and a maximum of 90.
Ulterior, codurile ISCO88 au fost recodificate pe scala ISEI, o scală ce acordă un scor de status socio-economic fiecărei ocupaţii, fiind luate în considerare educaţia necesară (ca aspect social) şi veniturile câştigate (ca aspect economic) asociate unei ocupaţii sau unui grup de ocupaţii, rezultând o scală al cărei interval variază între un minimum de 16 şi un maximum de 90.
For example, housekeepers represent one of the groups with the lowest score (16), DTP operators have a socio-economic status with a value of 54, and lawyers and judges represent occupations with high scores on the scale - 85 and 90.
Spre exemplu, menajerele reprezintă unul dintre grupurile cu cel mai mic scor (16), tehnoredactorii au un status socioeconomic poziţionat la o valoare de 54, iar avocaţii şi judecătorii reprezintă ocupaţii ale căror scoruri se află pe treptele superioare ale scalei - 85 şi 90.
• Residence area (rural / urban), only for the analyses that involved the national sample.
• mediul de rezidenţă (rural / urban), doar pentru analizele care au implicat eşantionul naţional.