natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The interpretative framework is overlapped with a conceptual structure which sets several levels of analysis of the leisure practices, from social context to consumption of cultural or recreational services.
Cadrul interpretativ este suprapus unei structuri conceptuale ce trasează mai multe niveluri de analiză a practicilor de petrecere a timpului liber, pornind de la contextul social şi ajungând la consumul de servicii culturale sau recreative.
The results show a higher degree of participation in community activities, as compared to the degree of participation in other categories of activities.
Rezultatele indică un grad mai ridicat de participare la activităţi cu caracter comunitar, în comparaţie cu gradul de participare la alte categorii de activităţi.
Moreover, the degree of participation
În plus, gradul de
Participation in various activities in the public space is understood as a form of symbolic consumption wherein various cultural products and services are circulated through leisure practices1.
Participarea la diferite activităţi în spaţiul public este înţeleasă ca formă de consum simbolic în care sunt puse în circulaţie diferite produse şi servicii culturale prin practicile de petrecere a timpului liber1.
This is why the study of the participation in cultural and recreational activities was born at the border between the sociology of culture, the sociology of consumption and the sociology of leisure.
De aceea, studiul participării la activităţi culturale şi recreative s-a conturat la graniţa dintre sociologia culturii, sociologia consumului şi sociologia timpului liber.
In this respect, the main topic of this chapter is the cultural consumption tackled as a specific type of symbolic consumption.
În acest sens, subiectul principal al capitolului de faţă îl reprezintă consumul cultural abordat ca tip specific de consum simbolic.
Cultural consumption practices are discussed alongside various forms of engagement in activities wherein the collective factor plays an important role.
Practicile de consum cultural sunt discutate alături de diferite forme de implicare în activităţi în care factorul colectiv joacă un rol important.
1 Frederic Dimanche and Diane Samdahl, 'Leisure as Symbolic Consumption: A Conceptualization and Prospectus for Future Research', Leisure Sciences: An Interdisciplinary Journal, 16:2 (1994), 119-129.
1 Frederic Dimanche şi Diane Samdahl, 'Leisure as Symbolic Consumption: A Conceptualization and Prospectus for Future Research', Leisure Sciences: An Interdisciplinary Journal, 16:2 (1994), 119-129.
in entertainment and relaxation activities is higher than the degree of participation in cultural activities, but lower than the degree of participation in activities specific to an active lifestyle.
participare la activităţi de divertisment şi relaxare este mai ridicat decât gradul de participare la activităţi culturale, dar mai scăzut decât cel de participare la activităţi specifice unui stil de viaţă activ.
Such a distribution highlights an orientation of the public consumption towards activities that allow the accumulation of social capital, as well as towards activities requiring a feeling of immediate gratification.
O astfel de distribuţie pune în evidenţă o direcţionare a consumului din spaţiul public către activităţile care oferă posibilitatea acumulării capitalului social, dar şi către activităţile ce presupun un sentiment de gratificare imediată.
At the same time, the results show a differentiation of the symbolic consumption by age, economic and educational capital, which places the leisure forms into the sphere of phenomena that contribute to the shaping of social inequalities.
Totodată, rezultatele indică o diferenţiere a consumului simbolic în funcţie de vârstă, de capital economic şi educaţional, ceea ce plasează formele de petrecere a timpului liber în sfera unor fenomene ce contribuie la conturarea inegalităţilor sociale.
Therefore, the improvement of the public cultural infrastructure has the potential to increase the degree of massification and democratisation of the cultural goods and services.
Aşadar, îmbunătăţirea infrastructurii culturale publice are potenţialul de a creşte gradul de accesibilitate şi democratizare a bunurilor şi serviciilor culturale.
However, we must consider the fact that participation is first of all a manifestation of value orientations reproduced at the level of the groups which people belong to.
Cu toate acestea, nu trebuie pierdut din vedere faptul că participarea este, în primul rând, o manifestare a orientărilor valorice reproduse la nivelul grupurilor de apartenenţă.
Starting from the premise that the participation of a society's members in cultural activities is the foundation of creative sectors' development, cultural consumption practices are included among the fields of interest of the European Union's institutions.
Plecând de la premisa potrivit căreia participarea membrilor unei societăţi la activităţi culturale reprezintă fundamentul dezvoltării sectoarelor creative, practicile de consum cultural sunt incluse printre domeniile de interes ale instituţiilor Uniunii Europene.
For example, cultural participation is one of the themes approached by the European Commission, being translated in periodical statistics that set the basis of public policies at the level of member states.
De exemplu, participarea culturală este una dintre temele abordate de Comisia Europeană, fiind transpusă în statistici periodice ce constituie baza unor politici publice la nivelul ţărilor membre.
The main trends in the field of cultural consumption are explored via specific sections of the European Commission's Eurobarometer.
Principalele tendinţe în domeniul consumului cultural sunt explorate prin intermediul unor secţiuni specifice din conţinutul Eurobarometrului Comisiei Europene.
According to the latest studies conducted at European level2, a higher degree of cultural consumption
Conform celor mai recente cercetări realizate la nivel european2, se poate observa
can be noticed among youngsters between 25-34 years old.
un grad mai ridicat de consum cultural în rândul tinerilor cu vârste cuprinse între 25 şi 34 de ani.
Moreover, the 2013 edition of the Eurobarometer also included a presentation of the research results regarding the population's access to the products of the creative sectors and the degree of participation in cultural activities.
În plus, ediţia din 2013 a Eurobarometrului a inclus o prezentare a rezultatelor cercetării privind accesul populaţiei la produsele sectoarelor creative şi gradul de participare la activităţi cu caracter cultural.
The data highlighted that the Nordic countries were characterised by the highest degree of cultural participation3.
Datele au pus în evidenţă faptul că ţările nordice sunt caracterizate de cel mai ridicat grad de participare culturală3.
At the other end, the lowest values regarding the population's engagement in cultural activities were recorded in southern or south-eastern European countries - among which there were Greece, Portugal, Cyprus, Romania and Hungary4.
De cealaltă parte, cele mai reduse valori privind implicarea populaţiei în activităţi culturale au fost înregistrate în ţări din sudul sau sudestul Europei - printre care se numără Grecia, Portugalia, Cipru, România şi Ungaria4.
In this context, we can note that in the period 2007-2013 a general decrease of the cultural consumption was recorded5, a situation specific both to the European space, and to the Romanian society6.
În acest context, se poate constata că în perioada 20072013 a fost înregistrată o scădere generală a consumului cultural5, situaţie ce caracterizează atât spaţiul european, cât şi societatea românească6.
At the same time, the respondents' reasons for non-participation were explored within the aforementioned research.
Totodată, în cadrul cercetării mai sus amintite, au fost explorate raţiunile respondenţilor pentru non-participare.
Although generally the lack of time and lack of interest were the most frequently mentioned reasons7, Romania stood out through the high frequency of answers mentioning the high cost of participation and particularly the limited choice or the poor quality of the cultural products' contents8.
Deşi, în general, lipsa de timp şi interes au fost motivele menţionate în cea mai mare măsură7, România a ieşit în evidenţă prin frecvenţa crescută a răspunsurilor care invocă costul crescut al participării şi, mai ales, opţiunile limitate sau conţinutul slab calitativ al produselor culturale8.
Starting from the situation existing at European level, in the following lines we shall discuss the features of the cultural and recreational practices at the level of the Romanian society.
Pornind de la situaţia existentă la nivel european, în cele ce urmează sunt discutate particularităţile practicilor de consum cultural şi recreativ la nivelul societăţii româneşti.
Through its structure, this chapter aims at providing a systematic description of the practices characterising the
Prin modul de structurare, prezentul capitol îşi propune să ofere o descriere sistematică a practicilor ce caracterizează participarea la
3 European Commission, Eurostat: Culture Statistics, Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2016, p. 126..
3 European Commission, Cultural Access and Participation: Special Eurobarometer 399, Directorate - General for Education and Culture, 2013, p. 5.
6 According to the previously mentioned source, the types of activities that recorded a significant decrease of participation are: visiting museums or historical places, reading in public libraries, participation in theatre, ballet or opera performances, participation in music performances.
6 Conform sursei citate anterior, tipurile de activităţi care au înregistrat o scădere semnificativă a participării sunt următoarele: vizitarea muzeelor sau locurilor istorice, lectura în bibliotecile publice, participarea la spectacole de teatru, balet sau opera, participarea la spectacole muzicale.
participation in leisure activities within the public space.
activităţi de petrecere a timpului liber în spaţiul public.
Unlike the forms of domestic and private cultural consumption (which involve a direct and individualised relation to the circulated contents), the leisure activities in the public space have an implicit social character and are shaped in relation to the definition of the identity of the consumer as a member of a community or society.
Spre deosebire de formele de consum cultural domestic si privat (ce implică o raportare directă si individualizată la conţinutul pus în circulaţie), activităţile de petrecere a timpului liber în spaţiul public au un caracter social implicit si sunt conturate în raport cu definirea identităţii consumatorului ca membru al unei comunităţi sau societăţi.
In the first section of the chapter the main theoretical approaches of leisure practices are presented, with an accent on the social component, wherein a special importance is attributed to the massification of creative sectors' products and services.
În prima parte a capitolului sunt prezentate principalele abordări teoretice ale practicilor de petrecere a timpului liber, cu accent pe componenta socială în care este atribuită o importanţă deosebită accesibilizării produselor şi serviciilor sectoarelor creative.
The overview of the theoretical perspectives is followed by a presentation of the interpretative framework used in exploring the types of symbolic consumption.
Trecerea în revistă a perspectivelor teoretice este urmată de o prezentare a cadrului interpretativ utilizat în explorarea tipurilor de consum simbolic.
Such considerations are discussed in terms of cultural literacy and competence9, which are considered references in the presentation of the results of the study.
Astfel de consideraţii sunt discutate în termenii alfabetizării şi competenţei culturale9, fiind avute în vedere ca puncte de referinţă în prezentarea rezultatelor studiului.
Therefore, the data analysis is structured into four categories: (1) forms of participation in cultural activities, (2) forms of participation in entertainment and relaxation activities, (3) forms of participation in community activities and (4) forms of participation in activities requiring an active lifestyle (see Table 1).
Ca atare, analiza datelor este structurată în patru categorii: (1) forme de participare la activităţi culturale, (2) forme de participare la activităţi de divertisment şi relaxare, (3) forme de participare la activităţi cu caracter comunitar şi (4) forme de participare la activităţi ce implică un stil de viaţă activ (a se vedea Tabelul 1).
9 The concept of „cultural literacy" belongs to Hirsch (1987) and refers to people's ability to understand the system of symbols that characterise the culture they belong to.
9 Conceptul de „alfabetizare culturală" aparţine lui Hirsch (1987) şi se referă la abilitatea oamenilor de a înţelege sistemul de simboluri ce caracterizează cultura din care fac parte.
Unlike cultural literacy, „cultural competence" represents a pragmatic knowledge of the forms of cultural and recreational participation and it entails the ability to make informed decisions by adopting values and behaviour models.
Spre deosebire de alfabetizare, „competenţa culturală" reprezintă o cunoaştere pragmatică a formelor de participare culturală şi recreativă, aceasta implicând abilitatea de lua decizii informate prin însuşirea unor valori şi modele de comportament.
Leisure as a form of symbolic consumption
Petrecerea timpului liber ca formă de consum simbolic
From the viewpoint of the analysis level, the theoretical approaches of the symbolic consumption in the public space can be classified into three categories: (1) psychosociological approaches, (2) sociological approaches and (3) social approaches10.
Din punctul de vedere al nivelului de analiză, abordările teoretice ale consumului simbolic în spaţiul public pot fi clasificate în trei categorii: (1) abordări psihosociologice, (2) abordări sociologice şi (3) abordări sociale10.
AThe psycho-sociological approaches place the participation in various cultural or recreational activities in the sphere of processes that shape the identity of a group and articulate the affiliation to a certain lifestyle.
Abordările psihosociologice plasează participarea la diferite activităţi culturale sau recreative în sfera proceselor de formare a identităţii de grup şi de articulare a apartenenţei la un anumit stil de viaţă.
The sociological approaches focus on the manner in which leisure practices reflect or define the social structures, while the social approaches discuss the participation in cultural or recreational activities in relation with the socio-economic development indicators and with various forms of political organisation.
Abordările sociologice sunt axate pe modul în care practicile de petrecere a timpului liber reflectă sau definesc structurile sociale, în timp ce abordările sociale discută participarea la activităţi culturale sau recreative în relaţie cu indicatorii de dezvoltare socio-economică şi cu diferite forme de organizare politică.
According to the approaches in the field of social psychology, the symbolic consumption is understood as a practice of affirming one's belonging to a social group, made from members who share the same social values and who have built a similar view on the world.
Conform abordărilor din domeniul psihologiei sociale, consumul simbolic este înţeles ca practică de afirmare a apartenenţei la un grup social, format din membri ce împărtăşesc aceleaşi valori sociale şi care şi-au formulat o viziune asemănătoare asupra lumii.
Symbolic consumption can be understood as a means to ensure social cohesion and to convey the norms of conduct within a social group, working as a means of strengthening the feeling of community and playing an important role in the socialisation process.
Consumul simbolic poate fi înţeles ca mijloc prin care se asigură coeziunea socială şi prin care se realizează transmiterea normelor de conduită în interiorul unui grup social, funcţionând ca mijloc de consolidare a sentimentului de colectivitate şi jucând un rol important în procesul de socializare.
Thus, the participation in cultural and recreational activities includes not only aspects pertaining to social integration, but also relational aspects11.
Astfel, participarea la activităţi culturale şi recreative înglobează nu doar aspecte ce ţin de integrare socială, ci şi aspecte de ordin relaţional11.
Because it is carried out in the public space, the symbolic consumption represents a way of communicating a message to an audience made
Prin faptul că se realizează în spaţiul public, consumul simbolic reprezintă un mod de
10 Our own classification made according to the assumptions that describe the main approaches of the forms of participation in leisure activities in the public space
10 Clasificare proprie realizată în funcţie de asumpţiile ce descriu principalele abordări ale formelor de participare la activităţi de petrecere a timpului liber în spaţiul public.
11 Goffman Erving, Viaţa Cotidiană ca Spectacol, Bucharest, Comunicare.ro, 2007.
11 Goffman Erving, Viaţa Cotidiană ca Spectacol, Bucureşti, Comunicare.ro, 2007.
from „significant others"12 and, through this, it becomes an instrument that allows the individuals the display of their social positions or roles in the group or society.
comunicare a unui mesaj către o audienţă formată din „alţii semnificativi"12 şi, prin aceasta, devine un instrument ce permite indivizilor afişarea rolurilor şi poziţiilor sociale deţinute în grup sau în societate.
The subjective affiliation to such a group culture equally imposes the assertion of solidarity relationships within the group and the assumption of a differentiation from other exterior groups14.
Afilierea subiectivă la o astfel de cultură a grupului impune deopotrivă afirmarea unor relaţii de solidaritate în interior şi adoptarea unei diferenţieri faţă de alte grupuri externe14.
Both processes find an answer in the consumption of symbolic products (e.g. leisure) which, according to Alan Shipman's vision (2004), become more important than the consumption of material products, in terms of social differentiation15.
Ambele procese îşi găsesc răspuns în consumul unor produse simbolice (ex. timpul liber) care, conform viziunii lui Alan Shipman (2004), devin mai importante în diferenţierea socială decât consumul produselor materiale15.
Unlike the psycho-sociological approaches, which follow a mezzo-social level16, of analysis, the sociological approaches are focused on the processes that exist at macro-social level.
Spre deosebire de abordările psihosociologice, care urmează un nivel de analiză mezo-social16, abordările sociologice sunt axate pe procesele existente la nivel macro-
13 Frederic Dimanche and Diane Samdahl, 'Leisure as Symbolic Consumption: A Conceptualization and Prospectus for Future Research', Leisure Sciences: An Interdisciplinary Journal, 16:2 (1994), 119-129.
13 Frederic Dimanche şi Diane Samdahl, 'Leisure as Symbolic Consumption: A Conceptualization and Prospectus for Future Research', Leisure Sciences: An Interdisciplinary Journal, 16:2 (1994), 119-129.
124 Leisure as a form of symbolic consumption
124 Petrecerea timpului liber ca formă de consum simbolic
In Marxist approaches, the leisure ways are discussed for their role in shaping and maintaining the social classes as groups of individuals with shared interests17.
În abordările marxiste, modurile de petrecere a timpului liber sunt discutate pentru rolul lor în formarea şi menţinerea claselor sociale ca grupuri de indivizi ce au interese comune17.
These interests are deemed to result either from the relation with the means of production18, or from the processes of socialisation and shaping the subjective awareness of belonging to a social class19.
Aceste interese sunt considerate a rezulta fie din relaţia cu mijlocele de producţie18, fie din procesele de socializare şi de formare a conştiinţei subiective de apartenenţă la o clasă socială19.
According to Marxist approaches, the symbolic consumption is understood as an ensemble of practices through which the inequalities that describe a social stratification system are manifested.
Conform abordărilor marxiste, consumul simbolic este înţeles ca un ansamblu de practici prin intermediul cărora se manifestă inegalităţile ce descriu un sistem de stratificare socială.
In this respect, we can consider that the distribution of the public cultural consumption across various social categories is capable of revealing the degree of social mobility that characterises a society.
În acest sens, se poate considera că distribuţia consumului cultural public între diferite categorii sociale este capabilă să pună în evidenţă gradul de mobilitate socială ce caracterizează o societate.
For example, the situation of identifying a polarisation of the public cultural consumption at the level of homogenous groups of individuals may represent a clue for some barriers in the circulation of various forms of capital, which deprives certain members of the society from the resources necessary for the ascension on the social ladder.
De exemplu, situaţia identificării unei polarizări a consumului cultural public la nivelul unor grupuri omogene de indivizi poate reprezenta un indiciu al unor bariere în circulaţia diferitelor forme de capital, ceea ce privează anumiţi membri ai societăţii de resursele necesare accederii pe scara socială.
In Weberian approaches, the concept of social class also plays an important role, but the social class is mainly understood in terms of stratification based on status.
În abordările weberiene, conceptul de clasă socială joacă, de asemenea, un rol important, însă clasa socială este mai degrabă înţeleasă în termenii stratificării pe bază de status.
A great part of the approaches based on the Weberian theories20 discuss the role of the cultural consumption practices in
O mare parte dintre abordările fundamentate în teoriile weberiene20 aduc în discuţie rolul practicilor de consum cultural
18 Karl Marx and Friedrich Engels, ‘Historical Materialism.
18 Karl Marx şi Friedrich Engels, ‘Historical Materialism.
building a middle class, understood as a status group, rather than a social formation articulated on the basis of economic interests.
în constituirea unei clase de mijloc, înţeleasă ca grup de status, mai degrabă decât ca formaţiune socială articulată pe baza intereselor economice.
In this respect a process of fragmentation of the middle class is pointed out from the viewpoint of the symbolic consumption21.
În acest sens, este punctat un proces de fragmentare a clasei sociale de mijloc din punctul de vedere al consumului simbolic21.
Understood as such, the feature of the middle class is that it is characterised by a heterogeneity of the cultural consumption practices.
Înţeleasă astfel, particularitatea clasei sociale de mijloc este aceea că se caracterizează printr-o eterogenitate a practicilor de consum cultural.
Into this category equally fall the persons that resort to a cultural consumption of entertainment, carried out in collective context, as well as the persons who prefer a cultural consumption of affirming their private identity or based on cultural learning practices22.
În această categorie intră deopotrivă persoanele care recurg la un consum cultural de divertisment, desfăşurat în contexte colective, dar şi persoanele care preferă un consum cultural de afirmare a identităţii private sau bazat pe practici de învăţare culturală22.
Such a heterogeneity of the groups that make up social classes is interpreted not only as a form of cultural omnivorousness, but also as reflecting an incapacity of the public consumption forms to become elements that maintain borders between social classes23.
O astfel de eterogenitate a grupurilor ce formează clasele sociale este interpretată nu doar ca o formă de omnivorism cultural, ci şi ca reflectând o incapacitate a formelor de consum public de a se constitui în elemente ce menţin graniţe între clasele sociale23.