natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Alper, Neil O., Wassall, Gregory H., ‘Artists' Careers and their Labour Markets' in David Throsby &amp; Victor A. Ginsburgh (ed.), Handbook of the Economics of Art and Culture (vol. 1), (Amsterdam: Elsevier, 2006)
Alper, Neil O., Wassall, Gregory H., ,Artists' Careers and their Labor Markets' in David Throsby &amp; Victor A. Ginsburgh (ed.), Handbook of the Economics of Art and Culture (vol. 1), (Amsterdam: Elsevier, 2006)
Butler, Donnell, Studies of Artists: An Annotated Directory (Princeton University: Centre for Arts and Cultural Policy Studies, 2000) &lt; http://www.princeton.edu/~artspol/workpap/WP12%20-%20 Butler.pdf &gt;
Butler, Donnell, Studies of Artists: An Annotated Directory (Princeton University: Center for Arts and Cultural Policy Studies, 2000) &lt; http://www.princeton.edu/~artspol/workpap/WP12%20 -%20Butler.pdf &gt;
Menger, Pierre-Michel, Artistic Labour Markets and Careers', Annual Review of Sociology, Vol.25, 1999, 541-574.
Menger, Pierre-Michel, Artistic Labor Markets and Careers', Annual Review of Sociology, Vol.25, 1999, 541-574.
DOMESTIC network of electronic cultural goods
REŢEAUA domestică de bunuri culturale
In a globalised society, where new technologies are taking over, depicting the level of hardware and software equipment of the households is all the more important as there is a trend for consumption practices to take place within the familiar, comfortable space of the household.
Într-o societate globalizată, în care noile tehnologii ne acaparează din ce în ce mai mult existenţa, prezentarea nivelului de dotare a gospodăriilor cu componente hardware şi software este cu atât mai importantă, cu cât există tendinţa de retragere a practicilor de consum în spaţiul familiar şi confortabil al gospodăriei.
Hereinafter we shall present an analysis of the Cultural Consumption Barometer's results in 2014, compared to the results of 2012, with the purpose to identify how the domestic infrastructure of cultural goods and products has been modified.
În continuare, vom prezenta o analiză comparativă a rezultatelor Barometrului de Consum Cultural 2014 cu cele din anul 2012, cu scopul de a identifica modul în care infrastructura domestică de bunuri şi produse culturale a suferit modificări.
At the same time, this analysis also explains the way people use technology and interact with it, as far as the cultural consumption within the household is concerned.
Totodată, analiza explică şi modul în care oamenii folosesc şi interacţionează cu tehnologia, atunci când discutăm despre consumul cultural în cadrul gospodăriei.
The taxonomy and theoretical basis of this analysis are similar to those used in the study “Domestic Network of Electronic Cultural Goods” - 2012 Cultural Consumption Barometer.
Taxonomia şi baza teoretică utilizate în această analiză sunt similare cu cele utilizate în studiul „Reţeaua Domestică de Bunuri Culturale Electronice” - Barometrul de Consum Cultural 2012.
In 2014 three new cultural goods were introduced in the interactive electronic goods section (tablet, e-book reader and GPS).
În anul 2014 au fost introduse trei bunuri culturale noi, în secţiunea bunurilor electronice interactive (tableta, e-book reader şi GPS).
In order to better understand the context of the domestic cultural consumption, we need a definition and a classification of the electronic cultural goods, as part of the domestic cultural infrastructure.
Pentru o mai bună înţelegere a contextului în care se manifestă consumul cultural domestic este nevoie de o definire şi de o împărţire a bunurilor culturale electronice, ca parte a infrastructurii culturale domestice.
Thus, the electronic goods within a household are divided into electronic goods and household appliances.
Astfel, bunurile electrice din cadrul unei gospodării se împart în bunuri electronice şi bunuri electrocasnice.
They are classified depending on their purpose.
Acestea sunt clasificate în funcţie de finalitatea şi scopul pe care îl îndeplinesc.
The most common terms for this type of goods in the specialised literature are electronic goods1 and digital products.
Cea mai întâlnită terminologie în literatura de specialitate pentru aceste bunuri este de electronic goods1 pentru bunurile electronice şi digital products pentru produsele digitale.
This separation is generally made depending on their physical structure.
Această împărţire este realizată, în general, în funcţie de structura lor fizică.
Thus, there are physical cultural goods and objects and non-physical2 digital cultural products.
Astfel, există bunuri şi obiecte culturale fizice (physical) şi produse culturale digitale (non-physical)2.
The electronic cultural goods may be divided into several categories of goods, by two criteria: the multimedia-complexity degree of the electronic goods and their autonomy degree .
Bunurile culturale electronice se pot împărţi în mai multe categorii de bunuri, realizate în funcţie de două criterii: gradul de complexitate multimedia pe care le oferă bunurile electronice şi gradul de independenţă al acestora.
The domestic network of electronic cultural goods includes several categories.
2 Stefania Lionetti &amp; Roberto Patuelli, Trading Cultural Goods in the Era of Digital
1 Jeffery, Barclay &amp; Grosvenor, Green Living For Dummies
reţeaua domestică de bunuri culturale electronice si consumul cultural domestic
2 Stefania Lionetti &amp; Roberto Patuelli, Trading Cultural Goods in the Era of Digital
casetofonul, iar bunurile care solicită un grad mai ridicat de interactivitate sunt telefonul, Ipod-ul, Mp3 playerul, aparatul foto etc.3
domestic network of electronic cultural goods and domestic cultural
Reţeaua de bunuri electronice culturale din gospodărie include mai multe categorii.
The first category is that of the complex (multimedia) electronic goods - the TV set and the computer/laptop, which fulfil most of the media functions (audio, video etc.).
Prima categorie este cea a bunurilor electronice complexe (multimedia) - televizorul şi computerul/ laptopul care îndeplinesc majoritatea funcţiilor media (audio, video etc).
The second category is that of the audio electronic goods - which mainly serve this purpose (audio play): the radio set, the tape recorder, the record player, the CD player, the MP3 player and the IPod.
A doua categorie este cea a bunurilor electronice audio - care servesc în principal acestui scop (redare audio): radioul, casetofonul, Pick-up-ul, CD player-ul, Mp3 player-ul şi Ipod-ul.
The third category is that of the video electronic goods and it includes the DVD player and the home cinema system.
A treia categorie este cea a bunurilor electronice video şi cuprinde DVD player-ul şi sistemul home-cinema.
The fourth category is that of the interactive electronic goods and it includes the mobile telephone, the video camera, the MP3 player, the iPod, the film photo camera, the Smartphone, the GPS, the e-book reader and the tablet, regardless of their main function.
A patra categorie este cea a bunurilor electronice interactive şi cuprinde telefonul mobil, camera de luat vederi, Mp3 player-ul, Ipod-ul, aparatul foto cu film, aparatul foto digital, smartphone-ul, GPSul, E-book reader-ul şi tableta, indiferent de principala funcţie pe care aceste bunuri o îndeplinesc.
The category of digital services existing in a household includes the (simple or satellite) TV antenna, the TV cable and the Internet.
Antena TV (simplă sau satelit), cablul TV şi internetul intră în categoria serviciilor digitale existente în cadrul gospodăriei.
identification of the changes that have occurred in the last two years within the structure of the domestic network of cultural goods and products, and, furthermore, another set of analyses were made, which aim at pointing out the way people use the new technologies and the frequency of using them, depending on socio-demographic variables and on the frequency of performing certain types of activities.
Analiza s-a concentrat pe identificarea modificărilor care au apărut în ultimii doi ani în structura reţelei de bunuri şi produse culturale din cadrul unei gospodării, dar au fost realizate şi un set de analize care urmăresc să puncteze modul în care oamenii folosesc noile tehnologii şi frecvenţa cu care o fac, în funcţie de variabile socio-demografice şi de frecvenţa cu care desfăşoară anumite tipuri de activităţi.
The main hypothesis we started from is that the network of physical cultural goods and products is constantly changing via the gradual inclusion of new types of goods, due to the rapid technological development and constant emergence of new goods and products, which either supplement the old network of goods or replace other dated goods.
Principala ipoteză de la care am pornit este aceea că reţeaua de bunuri şi produse culturale fizice se modifică constant prin includerea de noi tipuri de bunuri, datorită dezvoltării rapide de tehnologie şi apariţiei constante a unor bunuri şi produse noi, care fie vin în completarea reţelei vechi de bunuri, fie înlocuiesc alte bunuri învechite.
The second hypothesis is related to the use of technology and digital applications that tend to replace the classical cultural consumption behaviours (e.g. reading electronic books versus reading paper books).
A doua ipoteză este legată de utilizarea tehnologiei şi a aplicaţiilor digitale care tind să înlocuiască comportamente clasice de consum cultural (de exemplu: citirea cărţilor pe suport hârtie, cu citirea lor în format electronic).
The third hypothesis refers to the consumption behaviour of youth, who use the Internet more frequently, with different purposes than the other age groups.
A treia ipoteză vizează comportamentul de consum al tinerilor, care folosesc internetul mai des şi cu alte scopuri faţă de celelalte categorii de vârstă.
Furthermore, another work hypothesis was that the profile of the domestic cultural consumer is different, depending on their socio-demographic characteristics.
De asemenea, o altă ipoteză de lucru a fost aceea că profilul consumatorului domestic de cultură este diferit în funcţie de caracteristicile socio-demografice.
DOMESTIC NETWORK OF PHYSICAL CULTURAL GOODS
REŢEAUA DOMESTICĂ DE BUNURI CULTURALE FIZICE
The most common good within the physical domestic network is the classic TV set (81%).
Cel mai răspândit bun din reţeaua domestică fizică este televizorul cu ecran normal (81%).
The mobile phone is on the second position, with 72%, followed by the radio set - found in 59% of the households.
Pe a doua poziţie se află telefonul mobil cu un procent de 72%, iar pe al treilea loc să află radioul, care se întâlneşte în 59% dintre gospodării.
through the rapid development of technology.
În acest caz, o posibilă explicaţie este dezvoltarea rapidă a tehnologiei.
However, we have to highlight the lower percentages of 2014, compared to 2012, in the case of laptops, CDs and DVD players, mobile phones, digital photo cameras, simple TV antennae, Internet connection, TV cable, which may be explained through their replacement with other, more advanced electronic goods.
Totuşi, merită evidenţiate procentele mai mici în 2014, comparative cu 2012 în cazul laptopurilor, CD şi DVD playere-lor, telefoanelor mobile, aparatelor foto digitale, antenelor simple TV, conexiunii la internet, cablu TV, care se pot explica prin înlocuirea lor cu alte tipuri bunuri electronice mai avansate.
Domestic network of physical cultural goods.
Tabel referitor la reţeaua domestică de bunuri culturale fizice.
Data comparison: 2014 versus 2012
Reţeaua domestică de bunuri electronice
(* non-existent items in the 2012 survey)
Televizor cu ecran plat (LCD, plasmă, LED)
Domestic network of electronic goods
Smart TV (televizor ce se poate conecta la internet)
Flat-screen TV set (LCD, plasma, LED)
reţeaua domestică de bunuri culturale electronice si consumul cultural domestic
Smart TV (Internet-connected TV set)
Conexiune la internet - Fixă de date
domestic network of electronic cultural goods and domestic cultural
Conexiune la internet - Conexiune de date mobilă
Network of interactive electronic goods
Reţeaua de bunuri electronice interactive
The mobile phone is the most common good within the interactive electronic goods infrastructure (72%), followed by the digital photo camera (35%) and the Smartphone (25%).
În infrastructura de bunuri electronice interactive, telefonul mobil este cel mai răspândit bun (72%), urmat de aparatul foto digital (35%) şi de smartphone (25%).
These three types of goods are the most used, considering the functions they fulfil and the population's cultural consumption behaviour.
Aceste trei tipuri de bunuri sunt cele mai utilizate, luând în considerare funcţiile pe care le îndeplinesc şi comportamentul de consum cultural al populaţiei.
Compared to 2012, the households with a mobile phone are fewer, but the number of households owning Smartphones has increased.
Comparativ cu anul 2012, gospodăriile care au un telefon mobil sunt mai puţine, însă a crescut numărul gospodăriilor care deţin smartphone.
Moreover, fewer households own digital photo or video cameras.
De asemenea, mai puţine gospodării au aparate foto digitale sau camere de luat vederi.
A possible explanation is that there are more and more goods with multiple
O posibilă explicaţie ar fi faptul că există tot mai multe bunuri care îndeplinesc funcţii multiple şi suplinesc existenţa altor bunuri.
functions, which substitute other goods.
Un exemplu
An example is the telephone or Smartphone, which may be used as a photo or video camera.
este telefonul sau smartphone-ul care pot servi şi ca aparat foto sau cameră de filmat.
These electronic goods, particularly the complex, audio-video goods facilitate the users' access to topical cultural products and stimulate the cultural consumption.
Aceste bunuri electronice, în special cele complexe, electronice audio şi video facilitează accesul utilizatorilor la produse culturale de actualitate şi stimulează consumul cultural.
In the case of interactive electronic goods (the Smartphone, tablet, MP3 player, iPod or e-book reader) we may consider less their cultural consumption function and more their creativity-stimulation function, which turns the cultural consumer (the user) into a cultural producer.
În cazul bunurilor electronice interactive putem vorbi mai puţin de funcţia lor de intermediari de consum cultural (cazul smartphone-ului, tabletei, Mp3 player-ului, Ipod-ului sau e-book reader-ului) şi mai mult de cea de stimulare a creativităţii, caz în care utilizatorul se transformă din consumator în producător cultural.
They may be used by both professionals and amateurs in the creation process (the case of the video or film/digital photo cameras).
Ele pot fi utilizate în procesul de creaţie de către profesionişti şi amatori deopotrivă (cazul camerei de luat vederi sau aparatelor foto cu film sau digitale).
Domestic network of interactive electronic goods
Reţeaua de bunuri electronice interactive din cadrul gospodăriei
domestic network of electronic cultural goods and domestic cultural
reţeaua domestica de bunuri culturale electronice si consumul cultural domestic
USING TECHNOLOGY IN THE CULTURAL CONSUMPTION
UTILIZAREA TEHNOLOGIEI ÎN CONSUMUL CULTURAL
The use of technology within the household depends on the infrastructure, as well as on the frequency of using devices, software and applications.
Utilizarea tehnologiei în cadrul gospodăriei depinde de infrastructură, dar şi de frecvenţa cu care sunt utilizate device-urile, softurile şi aplicaţiile.
As regards the applications, they are used most frequently to access social networks (43%), to watch movies and listen to music (40%), to read newspapers, magazines, books and other online publications (28%).
Referitor la aplicaţii, cel mai des folosite sunt pentru accesarea reţelelor de socializare (43%), pentru vizionarea de filme şi ascultat muzică (40%), pentru citit ziare, reviste, cărţi şi alte publicaţii online (28%).
The least frequent use is recorded for graphic
Cel mai rar folosite sunt aplicaţiile şi softurile pentru
processing applications and software (10%).
prelucrări grafice (10%).
We must emphasise that the frequency of using certain types of applications also depends on their purpose.
Trebuie precizat faptul că frecvenţa cu care sunt folosite anumite tipuri de aplicaţii, depinde şi de scopul pe care îl îndeplinesc.
While using applications to access social networks is usually an entertainment, communication and leisure activity, graphic processing applications are primarily used for professional purposes.
Dacă utilizarea aplicaţiilor pentru a accesa reţele de socializare este de obicei o activitate de divertisment, de comunicare şi de petrecere a timpului liber, aplicaţiile pentru prelucrările grafice sunt folosite mai degrabă în scopuri profesionale.
Using digital applications and software within the household
Tabel referitor la utilizarea aplicaţiilor şi a softurilor digitale în cadrul gospodăriei
Do you currently have/use on your computer/ tablet/e-book reader/phone applications for...
Dvs. aveţi/folosiţi în prezent pe computer/ tableta/ e-book reader sau telefon, aplicaţii...
I have, but don't use
Nu am şi nici nu folosesc
I neither have, nor use
Pentru citit ziare, reviste, cărţi sau alte publicaţii online
Reading newspapers, magazines, books or other online publications
Pentru evenimente culturale (programe teatre, cinematografe, muzee, festivaluri etc.)
Cultural events (programmes of theatres, cinema theatres, museums, festivals etc.)
InformaÅ£ii turistice (excursii, vacanÅ£e, pachete de turism)
Tourist information (trips, holidays, tourist packages)
Pentru vizionat filme, ascultat muzică
Watching online movies, listening to music
Pentru reţele de socializare şi comunicare (Facebook, Twitter, Messenger etc.)
Photo and video content editing
Prelucrări grafice (pentru grafică digitală)
Graphic processing (digital graphics)
Pentru hărţi, transport etc.
NETWORK OF COMPLEX (MULTIMEDIA) ELECTRONIC GOODS - INFRASTRUCTURE AND USE
REŢEAUA DE BUNURI ELECTRONICE COMPLEXE (MULTIMEDIA), INFRASTRUCTURĂ ŞI UTILIZARE
The classic TV set is the most common within the domestic network of electronic cultural goods: 82% of the households own such a good.
In ceea ce priveşte reţeaua de bunuri culturale electronice complexe din cadrul gospodăriei, televizorul cu ecran normal este cel mai răspândit: 81,2% dintre gospodării având acest bun.
However, many households (42.3%) also own a flat-screen TV set, this type of good belonging to the category of new technologies.
Multe gospodării (42,3%) au însă şi televizor cu ecran plat, acest tip de bun făcând parte din categoria noilor tehnologii.
The computer/laptop is found in 51.8% of Romania's households.
Calculatorul/laptopul este un bun regăsit în 51,8% dintre gospodăriile din România.
In 2012, 59% of the households had a computer/laptop, while in 2014 only 51.8% own such a good.
Pentru sistemul home cinema procentul este mai mic cu doar 1,3%.
Compared to 2012, the number of households owning a DVD player is 14.4% lower.
O posibilă explicaţie este răspândirea mai mare a televizorului cu ecran plat.
For the home-cinema system the percentage is only 1.3% lower.
O scădere în cadrul gospodăriilor se observă şi în cazul calculatorului/laptopului.
Watching movies and TV shows are very frequent domestic activities - 98% and 88% of the respondents, respectively, stated they watched movies and TV shows monthly.
Vizionarea filmelor şi emisiunilor TV sunt activităţi domestice desfăşurate cu o foarte mare frecvenţă, 98%, respectiv 88% dintre respondent au afirmat că vizionează filme şi se uită la televizor lunar.
When analysing the distribution of the answers on age groups, we notice that people aged 18-34 watch movies monthly (34%), while 48% of the respondents aged 50-64 stated they watched movies annually.
Analizând distribuţia răspunsurilor în funcţie de vârstă, putem observa că persoanele cu vârste cuprinse între 18 şi 34 de ani vizionează filme lunar (34%), în timp ce 48% dintre respondenţii cu vârste cuprinse între 50 şi 64 de ani au declarat că se uită anual la filme.
As regards the TV shows, the results are equal, both the respondents aged 18-34 (50%) and those aged above 65 (50%) watch TV annually.
În ceea ce priveşte vizionarea de emisiuni la televizor, rezultatele sunt la egalitate, atât cei cu vârste cuprinse între 18 şi 34 de ani (50%), cât şi cei de peste 65 de ani se uită (în proporţie de 50%) anual la televizor.
domestic network of electronic cultural goods and domestic cultural
reţeaua domestică de bunuri culturale electronice si consumul cultural domestic
18-34 years old 35-49 years old 50-64 years old 65 years old and above
18-34 ani 35-49 ani 50-64 ani 65 ani şi peste
■ Never ■ Annually ■ Monthly
■ Niciodată ■ Anual ■ Lunar
Distribution of respondents who choose movies, depending on age
Distribuţia în funcţie de vârstă a respondenţilor care vizionează filme
When considering the respondents' level of education and their cultural activities within the domestic space, we find out that respondents with higher education watch TV less (24%); they also watch movies less (26%), compared to those with 10 grades or vocational school at most, who spend most of their time watching TV shows (43%) or movies (40%).
În ceea ce priveşte studiile respondenţilor şi activităţile lor culturale în spaţiul domestic, cei cu studii superioare se uită mai puţin la televizor (24%) şi vizionează filme (26%), faţă de cei cu cel mult 10 clase sau şcoală profesională care îşi petrec majoritatea timpului urmărind emisiuni TV (43%) sau filme (40%).
These analyses lead us to the conclusion that a higher level of education determines a lower consumption of TV shows and TV movies.
Din aceste analize, putem concluziona că un nivel superior de educaţie determină un consum scăzut de emisiuni TV şi filme la televizor.
Distribution of respondents who choose TV shows, depending on age
Distribuţia în funcţie de vârstă a respondenţilor care aleg emisiunile TV
Television and movies - Bucharest
Televizor şi filme - Bucureşti
As regards the education level, the situation is different from the analysis made at national level: in Bucharest, high school or post-high school graduates (35%) watch TV more than people with only 10 grades or vocational school (32%).
Locuitorii din Bucureşti cu vârste cuprinse între 18 şi 34 de ani se uită mai des la televizor (32%) lunar, faţă de cei cu vârste cuprinse între 65 de ani şi peste (17%).
Movies are preferred more by people aged 18-34 (35%), then by people aged 35-54 (28%); on the last position we find the respondents aged 65 and above.
În ceea ce priveşte educaţia, situaţia diferă faţă de analiza făcută la nivel naţional: în Bucureşti cei cu studii la nivel de liceu sau post-liceală (35%) se uită mai mult la televizor faţă de cei cu cel mult 10 clase/şcoală profesională (32%).
These results
Filmele sunt preferate
Frequency of watching TV or movies for respondents in Bucharest
Frecvenţa cu care respondenţii din Bucureşti se uită la televizor sau vizionează filme
show that one of the young people's favourite activities in Bucharest is watching movies, at the cinema theatre or at home, online.
Aceste rezultate ne arată faptul că una dintre activităţile preferate de tinerii din Bucureşti este vizionarea de filme, la cinema sau acasă, prin vizualizarea lor în mediul online.
TV shows are also preferred by high school / post-high school graduates (35%), followed by people with higher education (34%).
TV sunt preferate tot de absolvenţii de liceu/ post-liceală (35%), respondenţii cu studii superioare preferând emisiunile TV în proporţie de 34%.
NETWORK OF AUDIO ELECTRONIC GOODS
REŢEAUA DE BUNURI ELECTRONICE AUDIO
As regards the audio electronic goods, 59.3% of the households own a radio set and 35.3% own a tape recorder.
In cazul bunurilor electronice audio, 59,3% dintre gospodării deţin un aparat de radio, iar 35,3% un casetofon.
The lowest percentages are recorded for audio goods like record player (7.8%) and CD-player (20.5%).
Procentele cele mai mici sunt pentru bunurile audio precum Pick-up-ul (7,8%) şi CD-playerul (20,5%).
A possible explanation is that these goods are technologically outdated.
O posibilă explicaţie este faptul că aceste bunuri sunt învechite şi depăşite din punct de vedere tehnologic.