natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Furthermore, it recorded the most specific mentions, such as hora and sârba, both mentioned by 10% of the respondents at national level.
De asemenea, el a înregistrat cele mai multe menţiuni specifice, spre exemplu hora şi sârba, ambele menţionate în proporţie de 10%, la nivel naţional.
This situations places traditional folk dances among the best-known types of dance among the Romanian public.
Această situaţie plasează dansurile populare în rândul celor mai cunoscute tipuri de dans de către publicul român.
And as far as the participation in dance courses at national
De asemenea, în ceea ce priveşte practicile culturale de consum asociate dansului, respondenţii au participat în mai
Preferences for dance classes - traditional folk, modern, ballroom, classical dance 269
Preferinţele pentru cursuri de dans - popular, modern, de societate, clasic 269
level is concerned, traditional folk dances are again on the first position; on the other hand, at Bucharest level they are ranked the second, surpassed by modern dance.
mare măsură la spectacole de dansuri populare, menţionate în proporţie de 37% la nivel naţional şi de 27% la nivelul municipiului Bucureşti.
The situation is similar as regards the preferences for dance courses, too: traditional folk dances are ranked the first at national level, while modern dances are ranked the first at Bucharest level.
Situaţia este similară şi în ceea ce priveşte preferinţele pentru cursuri: dansurile populare sunt pe primul loc la nivel naţional şi dansurile moderne - pe primul loc la nivelul municipiului Bucureşti.
General distributions of the participation in dance performances - national sample
Distribuţii generale ale participării la spectacole de dans - eşantion naţional
Which of the following types of dance have you attended as a spectator...?
Dintre următoarele tipuri de dans, la care aţi participat ca spectator...?
In this sub-chapter we shall present the possible reasons why the folk music and dance have kept their positions in the Romanian public's preferences.
În cadrul acestui subcapitol vom prezenta care ar putea fi principalele motive pentru menţinerea preferinţelor publicului român pentru muzica şi dansurile populare.
For this purpose, we monitored the accessibility degree of folklore products for the wide public, considering the following aspects: the available offer of folklore products, the cost of the interaction with such events and the degree of familiarisation with and knowledge of the respective products.
În acest scop, am urmărit gradul de accesibilitate al produselor folclorice de către publicul larg, având în vedere următoarele aspecte: oferta disponibilă de produsele folclorice, costul interacţiunii cu asemenea evenimente şi gradul de familiaritate şi de cunoaştere a produselor respective.
As regards the available offer, we analysed the data on the performing arts institutions available at the National Institute of Statistics.
În ceea ce priveşte oferta disponibilă, am analizat datele privind instituţiile de spectacol disponibile la Institutul Naţional de Statistică.
Thus, in terms of traditional folk dance performances offer, we monitored the data on the category "Artistic ensembles", which, under the Law of cultural establishments, comprise folk ensembles, and for the music performances we monitored the data on the category "Folkloric orchestras".
Astfel, în ceea ce priveşte oferta privind spectacolele de dans popular, am observat datele privind categoria „Ansambluri artistice" care, conform Legii aşezămintelor culturale, cuprind ansamblurile folclorice, iar pentru spectacolele de muzică am urmărit datele privind categoria „Orchestre populare".
The artistic ensembles, with all the present categories (drama, animation, operas, musicals and operetta, philharmonics and symphonic orchestras, folkloric orchestras) have recorded a considerable growth of the number of existing entities during the analysed period (19902015), from eight ensembles in 1990, to 20 in 2010, to 130 in 2015.
Ansamblurile artistice, cu toate categoriile prezente (dramatice, de animaţie, opere, muzicale de estradă şi operetă, filarmonice şi orchestre simfonice, orchestre populare) au avut o creştere a numărului de entităţi existente foarte mare pe parcursul perioadei analizate (1990-2015), de la opt ansambluri în 1990, la 20 în 2010, la 130 în 2015.
Moreover, the number of spectators for folkloric performances is higher, as compared to other categories approximately two million for 2015.
De asemenea, numărul spectatorilor pentru spectacolele folclorice este mai mare, în comparaţie cu celelalte categorii - aproximativ două milioane pentru anul 2015.
270 Preferences for dance classes - traditional folk, modern, ballroom, classical dance
270 Preferinţele pentru cursuri de dans - popular, modern, de societate, clasic
As regards the category "Folkloric orchestras", the results are different: their number dropped in comparison with 1990, when there were 23 orchestras, but increased as compared to 2000, when there were only eight, 12 orchestras being in existence in 2015.
În ceea ce priveşte categoria „Orchestre populare", rezultatele sunt diferite: numărul acestora a scăzut comparativ cu anul 1990, când existau 23 de orchestre, dar a crescut faţă de anul 2000 când erau doar opt, în 2015 existând 12 orchestre.
The number of spectators is also smaller as compared to the number of spectators for artistic ensembles - approximately 200 thousand in 2015.
Numărul de spectatori este, de asemenea, mai mic faţă de numărul de spectatori pentru ansamblurile artistice - aproximativ 200 de mii în anul 2015.
However, the folkloric orchestras are not the only category in the folkloric music offer, single performers representing a significant category.
Cu toate acestea, orchestrele populare nu reprezintă singura categorie din oferta de muzică populară, interpreţii reprezentând o categorie semnificativă.
Moreover, in terms of (public versus domestic) consumption, the folklore products have become more accessible for domestic consumption, through the set up of TV channels specialising in traditional folk music, included in the (low-cost) TV subscription plan44.
În plus, în ceea ce priveşte tipul de consum (public versus privat), produsele folclorice au devenit mai accesibile pentru consumul privat, prin înfiinţarea televiziunilor specializate în muzică populară, încadrate în grila de abonamente TV (cu un cost scăzut)44.
According to the analysed data, the persons who mainly consume traditional folk music and dance performances are mainly persons living in rural areas, with low incomes, aged above 50.
Conform datelor analizate, persoanele care consumă în principal muzică şi spectacole de dans popular sunt preponderent din mediul rural, au venituri mici şi fac parte din categoriile de vârstă de peste 50 de ani.
This socio-demographic profile emphasises the impact of the accessibility degree on the offer of cultural products.
Acest profil socio-demografic subliniază impactul pe care îl are gradul de accesibilitate a ofertei de produse culturale.
Thus, in rural areas, as there is no such great diversity of cultural products to be consumed, the performances organised by local institutions within local celebrations, which generally have folklore products in their programme, are almost the only forms of artistic manifestation accessed by the people.
Astfel, în mediul rural, deoarece nu există o diversitate atât de mare a produselor culturale ce pot fi consumate, spectacolele organizate de instituţiile locale în cadrul sărbătorilor locale care în general au în program preponderent produse folclorice, reprezintă aproape singurele forme de manifestare artistică la care persoanele au acces.
Therefore, of the people who have participated in dance performances, 76% mentioned there were specific festivals/ celebrations in their locality, while 64% have participated in local celebrations at least once in the last year.
Aşadar, dintre cei care au participat la spectacole de dans, 76% au menţionat că există festivaluri/ sărbători specifice în localitatea lor, iar 64% dintre aceştia au participat cel puţin o dată în ultimul an la sărbători locale.
by the public institutions have low costs, being available for people in all the income categories.
Un venit scăzut reprezintă o barieră în accesul la diversele forme
According to the analysed data, the persons who mainly consume traditional folk music and dance performances are mainly persons living in rural areas, with low incomes, aged above 50.
de produse culturale, iar de cele mai multe ori spectacolele organizate de către instituţiile publice au costuri mici, fiind disponibile pentru persoanele din toate categoriile de venituri.
Listening to music is a cultural consumption activity that scores very high percentages both in Bucharest and nationwide.
Ascultarea de muzică este o activitate de consum cultural ce înregistrează procente foarte ridicate atât în Bucureşti, cât şi la nivel naţional.
The results of the study confirm the theories that highlight the socialisation nature of music; the participation in musical events is a group activity (most of the respondents participate together with family and friends).
Rezultatele studiului confirmă teoriile care evidenţiază caracterul de socializare al muzicii; participarea la evenimentele cu caracter muzical este o activitate de grup (cei mai mulţi respondenţi participă alături de familie şi prieteni).
The practice of listening to music decreases with age, but is not necessarily influenced by the education level.
Practica ascultării de muzică scade cu înaintarea în vârstă, dar nu este influenţată neapărat de nivelul de educaţie.
In terms of gender, at national level men listen to music in a higher proportion and more often, but at Bucharest level the situation is upturned.
Din punctul de vedere al genului, la nivel naţional bărbaţii ascultă mai mult şi mai des muzică, însă la nivelul municipiului Bucureşti situaţia este inversă.
The analysis of the evolution of musical tastes in the last 10 years reveals a sophistication and a diversification of the preferences.
Analiza evoluţiei gusturilor muzicale din ultimii 10 ani relevă o sofisticare şi o diversificare a preferinţelor.
The national results highlight the univorous trend of Romanians, with a possible orientation towards omnivorousness.
Rezultatele la nivel naţional evidenţiază tendinţa de univorism a românilor, cu posibilă orientare către omnivorism.
The profile of hip-hop/rap, jazz, electronic, blues and experimental music listeners is similar.
Profilul ascultătorilor de muzică hip-hop/rap şi jazz, muzică electronică, blues şi muzică experimentală este asemănător.
Therefore, of the people who have participated in dance performances, 76% mentioned there were specific festivals/celebrations in their locality, while 64% have participated in local celebrations at least once in the last year.
Drept urmare, o explicaţie pentru construirea preferinţelor respondenţilor faţă de produsele folclorice poate să derive dintr-o ofertă mai mare comparativ cu alte produse, fiind legată de mediul de provenienţă si de vârsta înaintată a publicului.
A low income represents a barrier in the access to the various forms of cultural products, and oftentimes the performances organised by the public institutions have low costs, being available for people in all the income categories.
Această ofertă are un cost de participare scăzut pentru că este susţinută de instituţii publice (festivaluri, orchestre si ansambluri populare etc.), dar şi de mediul privat, prin televiziuni care promovează muzica populară.
as the Latino dance surpasses modern and classical dances.
În Bucureşti, topul este asemănător, doar ordinea este diferită, dansul latino surclasează dansul modern şi pe cel clasic.
The level of participation in dance performances is medium, with a slightly increased percentage among Bucharest inhabitants.
Nivelul de participare la spectacolele de dans este mediu, cu un procent uşor mai ridicat în rândul locuitorilor din Bucureşti.
In Bucharest the profile of the participants in dance performances includes persons who give a great importance to music and spare time and practise a hobby.
În Bucureşti profilul participanţilor la spectacole de dans include persoane care acordă o mare importanţă muzicii şi timpului liber şi practică un hobby.
They are mainly women with higher education.
Sunt preponderent femei cu studii universitare.
The majority of the respondents have not participated in dance classes, but those who have prefer traditional folk and modern dances.
Majoritatea respondenţilor nu au participat la cursuri de dans, dar cei care au participat au preferat dansurile populare şi moderne.
The preferences for the types of dance in the case of the participation in children's dance courses are oriented towards modern dance, both at national and at Bucharest level.
Preferinţele pentru tipurile de dans în cazul participării la cursuri pentru copii se îndreaptă către dansul modern, atât la nivel naţional, cât şi pentru Bucureşti.
The traditional folk music and dance preferences are the most common among the respondents, both nationwide and in Bucharest.
Preferinţele muzicale şi de dans de tip folcloric sunt cel mai des întâlnite în cadrul respondenţilor, atât la nivel naţional, cât şi la nivelul municipiului Bucureşti.
There are historical and cultural explanations for such preferences and in some cases the cultural offer has a major contribution.
Există explicaţii istorice şi culturale pentru asemenea preferinţe şi în unele cazuri oferta culturală are o mare contribuţie.
However, music preferences have recorded a decrease as compared to the previous years.
Cu toate acestea, preferinţele muzicale au înregistrat o scădere în comparaţie cu anii anteriori.
Bennett, A., Culture and Everyday Life, Londra, Thousand Oaks and New Delhi, Sage Publications, 2005a.
Bennett, A., Culture and Everyday Life, Londra, Thousand Oaks si New Delhi, Sage Publications, 2005a.
Bennet, T. et al, Culture, Class, Distinction, Londra, Thousand Oaks and New Delhi, Routledge, 2009.
Bennet, T. et al, Culture, Class, Distinction, Londra, Thousand Oaks şi New Delhi, Routledge, 2009.
Bucharest, Muzeul Ţăranului Român, Conferinţele de la Şosea, 2009.
Bucureşti, Muzeul Ţăranului Român, Conferinţele de la Şosea, 2009.
Analysis of the romanian motion picture industry
Analiza pieţei de film din România
the national institute for cultural research and training
INSTITUTUL NAŢIONAL _ PENTRU CERCETARE Şl FORMARE CULTURALĂ J
Romanian Motion Picture Market Analysis 189
Analiza pieţei de film din România 161
Analysis of Motion Picture, Video and Television Programmes Production
Analiza producţiei şi distribuţiei de filme cinematografice, video şi programe TV .165
Romanian Motion Picture Market Analysis 189
2.4 Ocuparea forţei de muncă 178
Romanian Motion Picture Market Analysis
Analiza pieţei de film din România 161
These data provide the national and regional overview on several indicators such as total number of screens, total number of seats in cinema theatres and total number of spectators.
Aceste date oferă o imagine atât la nivel naţional, cât si la nivel regional în ceea ce priveşte o serie de indicatori, precum numărul total de ecrane, numărul total de locuri în cinematografe sau numărul total de spectatori.
The data also describe the evolution of the cinema network in Romania by cities over the period 2010-2015.
De asemenea, datele oferă şi o imagine asupra evoluţiei reţelei cinematografice din România la nivel de oraşe pentru perioada 2010-2015.
The national motion picture market trend has been positive in terms of several indicators.
Evoluţia pieţei naţionale de film a fost una pozitivă sub aspectul mai multor indicatori.
Number of cinema theatres with two
cinematografe cu două sau mai multe ecrane
Source: National Centre of Cinematography (NCC)
Sursa: Centrul Naţional al Cinematografiei (CNC)
The increase in the number of cinemas in operation and in the total number of spectators, including the increase in unit price of tickets sold, have triggered the growth in the revenues incurred by cinemas.
Creşterea numărului de cinematografe în funcţiune, a numărului total de spectatori şi a preţului unitar al biletelor de vânzare a condus la creşterea veniturilor înregistrate de cinematografe.
The data in the table above show an annual increase in revenues by over 42%, i.e. nearly 14 MEUR of the movie market.
Conform datelor din acest tabel rezultă o creştere anuală a încasărilor cu peste 42% sau aproape 14 mil. euro a pieţei de film.
The positive annual evolution of the revenues gained by cinemas in Romania has been encouraged by some key factors that have acted in this period, namely:
Evoluţia pozitivă anuală a încasărilor a fost încurajată de o serie de factori importanţi care au acţionat în această perioadă:
Increase in household incomes during the period.
Creşterea veniturilor populaţiei în această perioadă.
Thus, according to the National Statistics Institute official reports, the total monthly average income was 2.475 lei/household or 861.2 lei/person.
Astfel, conform comunicatelor Institutului Naţional de Statistică, veniturile totale medii lunare au fost de 2.475 de lei/gospodărie sau 861,2 lei/persoană.
In 2015, the total monthly average income was 2.862 lei/ household or 1.079 lei/person.
În anul 2015, veniturile totale medii lunare au fost de 2.862 de lei/gospodărie sau 1.079 de lei/persoană.
That means a monthly average revenue growth of 217.8 lei/person (25.2%).
Aceasta se traduce printr-o creştere a veniturilor medii lunare cu 217,8 lei/persoană (25,2%).
These data should also account for the fact that there are differences depending on the place of residence, meaning that in 2015, for example, incomes in urban areas were 1237.48 lei/person/month, while in rural areas they amounted to 893.88 lei/person/month.
La aceasta se adaugă şi faptul că există diferenţe în funcţie de mediul de rezidenţă; de exemplu, pentru anul 2015, veniturile în mediul urban au fost de 1.237,48 lei/persoană/lună, în timp ce în mediul rural acestea au fost de 893,88 lei/ persoană/lună.
These figures are important because the cinema network is located in the urban area, which is why urban population have a much easier access to cinemas compared to the rural population.
Acest rezultat este important deoarece reţeaua cinematografică este amplasată în mediul urban, conducând evident la un acces mult mai facil pentru populaţia din mediul urban.
As such, there has been a growth in the incomes of the target
Ca atare, a avut loc o creştere a veniturilor grupului ţintă al acestei pieţe.
The development of shopping malls equipped with cinema theatres.
Dezvoltarea de centre comerciale de tip mall dotate cu cinematografe.
The data in the table above show
Datele din tabelul de mai sus arată
190 Romanian Motion Picture Market Analysis
162 Analiza pieţei de film din România
an increase in the number of cinemas with two or more screens from 26 in 2012 to 40 in 2015.
o creştere a numărului de cinematografe cu două sau mai multe ecrane de la 26 în anul 2012 la 40 în anul 2015.
These cinemas are mainly located in shopping centres (malls).
Acestea se află preponderent în astfel de centre comerciale.
For example, the major residential projects of this type in 2015 were: Mega Mall in Bucharest, Coresi Shopping City in Brasov and Timisoara Shopping City in Timisoara.
De exemplu, cele mai importante proiecte rezidenţiale de acest tip în 2015 au fost: Mega Mall în Bucureşti, Coresi Shopping City în Braşov şi Timişoara Shopping City în Timişoara.
All these malls are equipped with cinemas and are a main source of recreation/entertainment.
Toate aceste malluri sunt dotate cu cinematografe, reprezentând o sursă de bază pentru recreere / divertisment.
Emancipation of household consumption.
Emanciparea consumului populaţiei.
We may notice a diversification in household consumption in the last period and a bigger budget allocated by households to cultural and recreational activities.
Se poate vorbi despre o diversificare a consumului populaţiei în ultima perioadă de timp şi alocarea unui buget în creştere pentru activităţi culturale şi recreative.
According to NIS data, the share of the household budget allocated to cultural and recreational services grew from 3.3% to 3.6% in the period 2011-2015.
Tot conform datelor de la INS, ponderea din bugetul gospodăriilor alocată pentru servicii culturale şi de recreere a crescut de la 3,3% la 3,6% în perioada 2011-2015.
Of course, in relative terms, this growth seems rather small, but if we consider the increase in average monthly incomes, we see that the growth amounts actually to 2.3 billion Lei.
Sigur că, în termeni relativi, această creştere nu pare deloc mare, dar dacă luăm în considerare creşterea veniturilor medii lunare, rezultă o creştere de 2,3 mld. lei.
This, of course, covers the whole range of cultural and recreational goods and services, but it obviously explains and covers also the increase of over 62 million Lei representing total revenue of the movie market in Romania.
Aceasta acoperă evident întreaga gamă de bunuri şi servicii culturale şi de recreere, dar explică şi acoperă şi creşterea de peste 62 mil. lei reprezentând încasările totale ale pieţei de film din România.
A relatively low supply of entertainment services in Romania.
Oferta relativ redusă de servicii de divertisment din România.
Although progress has been visible lately, the supply of entertainment services on the Romania market remains relatively low.
Deşi s-au înregistrat progrese vizibile în ultima perioadă de timp, se poate vorbi de o ofertă insuficientă de divertisment pe piaţa românească.
When it comes to leisure, options are still quite scarce.
Când vine vorba de modul de petrecere a timpului liber, opţiunile sunt încă destul de reduse.
This may nevertheless be a positive factor for the movie market.
Acesta poate fi un factor favorabil tocmai pentru piaţa de film.
In the absence of attractive leisure alternatives, the public would go to the cinema, especially on weekends or on days off (although, in the big cities, the frequency of going to the cinema also on weekdays shows a tendency towards uniformity).
În lipsa unor alternative atrăgătoare de petrecere a timpului liber, publicul preferă să meargă la film, în special în weekenduri sau alte zile libere (deşi este adevărat că se simte o tendinţă de uniformizare în oraşele mari a frecvenţei de mers la cinema şi în celelalte zile ale săptămânii).
Synthetically, the annual growth in earnings is shown in the chart below.
Sintetic, creşterea anuală a încasărilor este redată în graficul de mai jos.
Evolution of Movie Market Revenues in Romania 2012
Evoluţia încasărilor pieţei de film din România 2012
In terms of number of premiere movies by country of origin, American movies prevail (104 in 2015).
În ceea ce priveşte numărul de filme în premieră în funcţie de ţara de origine, predomină filmele americane (104 în 2015).
However, this number has decreased compared with 2012 and especially in 2013.
Totuşi, acest număr a fost în scădere comparativ cu anul 2012 şi în special cu 2013.
Instead the number of European movies has grown very much (over 66% in 2015 compared to 2012) amid a trend within the EU to encourage production and distribution of such movies.
În schimb, a crescut foarte mult numărul de filme europene (cu peste 66% în 2015 faţă de 2012), pe fondul unei tendinţe în cadrul UE de a încuraja producţia şi distribuţia acestora.
Regarding the number of Romanian movies, the peak number was reached in 2013, when total premiere movies was 27 (13.6% of total), of which 18 movies were financed by NCC.
În ceea ce priveşte numărul de filme româneşti, vârful este atins în anul 2013, când numărul total de filme în premieră a fost de 27 (13,6% din total), dintre care 18 au beneficiat de sprijinul CNC.
Number of Premiere Movies by Country of Origin
Numărul de filme în premieră în funcţie de ţara de origine
Din Româ Romania, of which:
Analiza pieţei de film din România 163
However, compared to 2012 when the share of American movies was 60% of the total, in 2015 this share drops to 48%.
Totuşi, faţă de anul 2012, când ponderea filmelor americane era de 60% din total, în 2015 această pondere scade la 48%.