natgillin/translations-raw huggingface dataset:
73 David Davies, Philosophy of the Performing Arts, West Sussex: Wiley Blackwell, 2011.
75 Kevin McCarthy et al., The Performing Arts in a New Era, Pittsburgh: Rand, 2001, p. 115.
Reading within public libraries and visiting museums are activities that involve different participation modalities and experiences, and the consumed products within the two contexts are different.
Lectura în cadrul unor biblioteci publice şi vizitarea muzeelor sunt activităţi care presupun experienţe şi moduri diferite de participare, iar produsele consumate în cele două contexte sunt diferite.
However, both activities take place in a collective space, offering the public the possibility to set their own pace while consuming the respective contents75, unlike the participation in cultural and artistic performances, where the public consists of an audience simultaneously oriented towards the consumption of the same product.
Cu toate acestea, ambele activităţi se petrec într-un spaţiu colectiv, oferind publicului posibilitatea de a-şi impune un ritm propriu în consumul conţinutului vizat76, spre deosebire de participarea la spectacolele culturale şi artistice, unde publicul este reprezentat de o audienţă orientată simultan spre consumul aceluiaşi produs.
An important percentage of the respondents stated they had never participated in cultural activities in the last year, as seen in Table 2.
Un procent important de respondenţi au declarat că nu au participat niciodată în ultimul an la activităţi cu caracter cultural, aşa cum se poate constata din Tabelul 2.
On the one hand, the participation in cultural manifestations in the category of performing arts is low: 90% of the respondents state they have never been to the Philharmonics in the last year, 88% state they have never been to the Opera or Operetta in the last year, while 70% state that they have never been to a theatre in the last year.
Pe de o parte, participarea la manifestări culturale din categoria artelor spectacolului este redusă: 90% dintre respondenţi declară că nu au fost niciodată în ultimul an la filarmonică, 88% declară că nu au fost niciodată în ultimul an la operă sau operetă, iar 70% menţionează că nu au fost niciodată în ultimul an la teatru.
These data, interpreted in relation to those referring to the frequency of the cultural consumption in the last year, highlight that the degree of participation in Philharmonics performances is lower as compared to the degree of participation in Opera/Operetta or theatre performances.
Aceste date, interpretate în relaţie cu cele referitoare la frecvenţa consumului cultural la nivelul ultimului an, pun în evidenţă faptul că gradul de participare la spectacole de filarmonică este mai mic în comparaţie cu gradul de participare la spectacole de operă / operetă sau de teatru.
On the other hand, the degree of consumption of certain products of the cultural institutions is also low.
Pe de altă parte, gradul de consum al unor produse ale instituţiilor culturale este şi el redus.
According to the data in Table 2, more than half of the respondents state they have never attended libraries or museums in the last year.
Potrivit datelor din Tabelul 2, peste jumătate dintre respondenţi declară că nu au frecventat niciodată în ultimul an bibliotecile sau muzeele.
More precisely, 79% of the persons have never gone to a library to read in the last year, while 62% have never attended museums or exhibitions in the last year.
Mai exact, 79% dintre persoane nu au mers niciodată în ultimul an la bibliotecă pentru a citi, iar 62% nu au frecventat în ultimul an muzeele sau expoziţiile.
In the general context of a low degree of engagement in cultural activities, the most common form of cultural consumption seems to be visiting museums and exhibitions, followed by attending theatre performances and reading within public libraries.
În contextul general al unui grad redus de implicare în activităţi culturale, cea mai întâlnită formă de consum cultural apare a fi vizitarea muzeelor şi expoziţiilor, urmată de mersul la spectacole de teatru şi de lectura în cadrul bibliotecilor publice.
Frequency of participation in cultural activitiesnational sample (2016)
Frecvenţa participării la activităţi cu caracter cultural - eşantion naţional (anul 2016)
libraries, in order to read
O dată la 4-6 luni
134 Forms of participation in cultural activities
O dată la 2-3 luni
Firstly, based on the centralised data in Table 3, we can notice that the percentage of participation in cultural activities is similar for women and men.
În primul rând, pe baza datelor centralizate în Tabelul 3, se poate constata că procentul de participare la activităţi cu caracter cultural este similar în cazul femeilor şi al bărbaţilor.
At the same time, regardless of the gender category they belong to, in the last year the respondents have manifested a higher interest in visiting museums and attending theatre than in other types of activities.
Totodată, indiferent de categoria de gen din care fac parte, respondenţii au manifestat, în ultimul an, un interes mai ridicat pentru vizitarea muzeelor şi pentru mersul la teatru decât pentru alte tipuri de activităţi.
In this respect, for both women and men, the participation in Philharmonics performances is the least frequent activity.
În acest sens, atât în cazul bărbaţilor, cât şi în cazul femeilor, participarea la spectacolele de filarmonică reprezintă cel mai puţin frecventă activitate.
Further results show that the degree of participation in every considered cultural activity is lower for elderly people.
În continuare, rezultatele pun în evidenţă faptul că gradul de participare la fiecare dintre activităţile culturale avute în vedere este mai redus în cazul vârstnicilor.
For example, 20% of the persons aged above 65 have visited a museum or exhibition in the last year, and 14% of the respondents in this age category have gone to theatre.
De exemplu, 20% dintre persoanele de peste 65 de ani au vizitat, în ultimul an, un muzeu sau o expoziţie, iar 14% dintre respondenţii din aceeaşi categorie de vârstă au mers la un spectacol de teatru.
The respective percentages are higher for other age categories.
Procentele respective sunt mai mari la nivelul altor categorii de vârstă.
Moreover, we can discuss the association revealed between age and participation in theatre performances, as well as between age and the reading practices within public libraries: the lower the age, the higher the degree of participation in these two cultural activities.
De asemenea, poate fi adusă în discuţie asocierea ce transpare între vârstă şi participarea la spectacole de teatru, dar şi între vârstă şi practica de lectură în cadrul bibliotecilor publice: cu cât vârsta este mai mică, cu atât gradul de participare la aceste două activităţi culturale este mai ridicat.
The frequency of participation in Opera and Operetta does not vary very much at the level of persons between 18-39 years old, but it is decreasing among persons aged above 49.
Frecvenţa participării la spectacole de operă şi operetă nu variază foarte mult la nivelul persoanelor cu vârsta cuprinsă între 18 şi 39 de ani, dar începe să scadă în rândul persoanelor de peste 49 de ani.
We find a similar situation for Philharmonics performances, where the participation degree is not much different among the age categories represented by the persons aged under 49.
O situaţie similară se regăseşte şi în cazul spectacolelor de filarmonică, unde gradul de participare nu diferă semnificativ între categoriile de vârstă reprezentate de persoane sub 49 de ani.
Furthermore, based on the data in Table 3, we can notice that more than half of the persons between 18-24 years old, as well as those aged 30-39 have visited a museum or exhibition at least once in the last year.
De asemenea, pe baza datelor din Tabelul 3, se poate observa că peste jumătate dintre persoanele cu vârsta cuprinsă între 18 şi 24 de ani, dar şi dintre cele cu vârsta cuprinsă între 30 şi 39 de ani au vizitat cel puţin o dată, în ultimul an, un muzeu sau o expoziţie.
The persons with a low education level participate in cultural activities to a lower extent than the persons with a medium or higher education; these data confirm the previous results of
Confirmând rezultatele anterioare din Barometrul de Consum Cultural77, persoanele cu un nivel scăzut de educaţie participă într-o măsură mai mică la activităţi cu caracter cultural, comparativ cu persoanele care au educaţie medie sau superioară.
the Cultural Consumption Barometer76, For example, while 60% of the persons with higher education have attended a theatre performance at least once in the last year, the percentage is 6% for the persons who graduated from middle school, at most.
De exemplu, dacă 60% dintre persoanele cu educaţie superioară au mers cel puţin o dată, în ultimul an, la un spectacol de teatru, procentul este de 6% în cazul persoanelor care au absolvit maximum 8 clase.
The situation is similar when relating to other types of performances or to the consumption of certain products of the cultural institutions.
Situaţia este asemănătoare şi în cazul raportării la alte tipuri de spectacole sau la consumul unor produse ale instituţiilor culturale.
Frequency of participation in cultural activities, by gender, age and education (2016)
Frecvenţa participării la activităţi culturale în funcţie de gen, vârstă şi educaţie - eşantion naţional (anul 2016)
Percentage of persons who at least once a year have attended...
Procentul persoanelor care au mers cel puţin o dată pe an ...
65 de years old şi peste
Forme de participare la activităţi cu caracter cultural 135
5.3 Accessibility of participation forms
5.3 Accesibilitatea formelor de participare
The persons with an income of up to 1000 lei participate in all considered activities significantly less than the persons belonging to a category with a higher income.
Persoanele cu un venit de până în 1000 de lei participă semnificativ mai puţin la toate activităţile avute în vedere, în comparaţie cu persoanele care provin dintr-o categorie de venit mai mare.
A distinct situation appears in the case of theatre attending, where there are no differences between persons with a medium income (1000-2999 lei) and those with high incomes (over 3000 lei).
O situaţie distinctă apare în cazul participării la spectacole de teatru, unde nu rezultă diferenţe între persoanele încadrate în categoria venitului mediu (1000 - 2999 de lei) şi cele încadrate în categoria venitului ridicat (peste 3000 de lei).
However, regardless of the respondents' income category, they are characterised by a high level of attending museums and exhibitions, as compared to attending libraries or theatre, Opera or Philharmonics performances.
Cu toate acestea, indiferent de categoria de venit în care se regăsesc respondenţii, aceştia se caracterizează printr-un nivel mai ridicat de frecventare a muzeelor şi expoziţiilor decât a bibliotecilor sau a spectacolelor de teatru, operă sau filarmonică.
The inequalities in the cultural consumption at the level of the various income categories are found for all the activities in Graph 1, but they are all the more significant for attending museums and exhibitions: as compared to the persons with incomes of over 3000 lei, the persons with a low income have attended museums 30% less frequently and have participated in theatre performances 20% less frequently in the last year.
Inegalităţile de consum cultural la nivelul diferitelor categorii de venit se regăsesc pentru toate activităţile din Graficul 1, dar sunt cu atât mai pregnante pentru frecventarea muzeelor şi expoziţiilor: persoanele cu un venit mic au frecventat, în ultimul an, cu 30% mai puţin muzeele şi au participat cu 20% mai puţin la spectacole de teatru, în comparaţie cu persoanele cu un venit de peste 3000 de lei.
Distribution of persons who participate in cultural activities at least once a year, depending on the monthly income in
Distribuţia persoanelor care participă cel puţin o dată pe an la activităţi culturale în funcţie de venitul lunar în lei -
In general, the data show a higher degree of participation in theatre performances, as compared to the
În general, datele indică un nivel mai ridicat de participare la spectacole de
degree of participation in Opera/ Operetta or Philharmonics.
teatru comparativ cu gradul de participare la spectacole de operă / operetă sau filarmonică.
This situation stands both for the rural sample and for the respondents from the urban areas or from Bucharest.
Această situaţie este valabilă atât pentru eşantionul din mediul rural, cât şi pentru respondenţii proveniţi din mediul urban sau din Bucureşti.
Furthermore, we can also point out that approximately 50% of the Bucharest respondents state they have attended
136 Forme de participare la activităţi cu caracter cultural
On the other hand, for other towns in the country, this percentage is 34%, and for the rural areas it declines to 11%.
În schimb, pentru alte oraşe din ţară, acelaşi procent este de 34%, iar pentru mediul rural procentul scade la 11%.
Moreover, over 95% of the persons in rural areas state they have never attended an Opera or Philharmonics performance in the last year.
Mai mult decât atât, peste 95% dintre persoanele din mediul rural menţionează că nu au participat niciodată în ultimul an la un spectacol de operă sau filarmonică.
While the degree of participation in Opera or Philharmonics performances in rural and urban areas is not significantly different (except for Bucharest), we notice, in exchange, relevant differences at the level of residence areas, regarding the degree of participation in theatre performances.
Dacă gradul de participare la spectacole de operă sau filarmonică nu diferă semnificativ între mediul rural şi mediul urban (exceptând oraşul Bucureşti), în schimb, se observă diferenţe relevante la nivelul mediilor de rezidenţă în ceea ce priveşte gradul de participare la spectacole de teatru.
More precisely, the participation in theatre performances is 20% higher in the rural environment and 37% higher in the city of Bucharest, as compared to the rural environment.
Mai exact, participarea la spectacole de teatru este cu 20% mai mare în mediul urban şi cu 37% mai mare în municipiul Bucureşti, comparativ cu mediul rural.
Furthermore, the data in Table 4 illustrate the fact that the persons living in Bucharest or in other urban areas attend libraries more frequently than the persons living in a rural locality.
De asemenea, datele din Tabelul 4 ilustrează faptul că persoanele care locuiesc în Bucureşti sau în alte zone din mediul urban frecventează mai des bibliotecile decât persoanele cu domiciliul într-o localitate din mediul rural.
The same trend can also be noticed for the degree of attending museums or exhibitions, where the rural environment stands out through its lower level of participation in such activities.
Aceeaşi tendinţă se poate observa şi în cazul gradului de frecventare a muzeelor sau expoziţiilor, unde în mediul rural este pus în evidenţă un nivel mai redus al participării la astfel de activităţi.
Another aspect revealed by the data analysis shows that, independently from the characteristics of the residence environment, the degree of museum or exhibition visiting is higher than the degree of public libraries attendance.
Un alt aspect ce reiese din analiza datelor indică faptul că, independent de caracteristicile mediului de rezidenţă, gradul de frecventare a muzeelor sau expoziţiilor este mai ridicat decât cel de frecventare a bibliotecilor publice.
For example, 20% of the rural inhabitants state they have been to the library to read in the last year, while 21% of them state they have been to a museum or exhibition at least once in the last year.
De exemplu, un procent de 10% dintre locuitorii din mediul rural declară că în ultimul an au fost la bibliotecă pentru a citi, în timp ce 21% dintre aceştia menţionează că au fost cel puţin o dată în ultimul an la un muzeu sau la o expoziţie.
gone to the library to read
O dată la 4-6 luni
Although the degree of attending libraries is similar for Bucharest and other urban localities, we cannot say the same about the differences that exist in the degree of attending museums and exhibitions.
Deşi gradul de frecventare a bibliotecilor nu diferă semnificativ între Bucureşti şi alte localităţi din mediul urban, nu acelaşi lucru poate fi afirmat şi despre diferenţele existente în ceea ce priveşte gradul de frecventare a muzeelor şi expoziţiilor.
Both for Bucharest and for other urban localities we notice that a little under 30% of the respondents have been to a library to read at least once in the last year.
Atât în Bucureşti, cât şi în alte localităţi din mediul urban, se observă că puţin sub 30% dintre respondenţi au fost cel puţin o dată, în ultimul an, la o bibliotecă pentru a citi.
On the other hand, the percentage of Bucharest persons who have visited a museum or an exhibition at least
În schimb, procentul persoanelor din Bucureşti care au vizitat, cel puţin o dată în ultimul an, un muzeu sau o expoziţie este
once in the last year is significantly higher than the percentage found in other urban localities (57% versus 40%).
semnificativ mai mare în comparaţie cu acelaşi procent regăsit în alte localităţi din mediul urban (57% comparativ cu 40%).
In rural localities the degree of attending libraries is a little higher than the degree of participation in theatre, Opera or Philharmonics performances.
În localităţile din mediul rural, gradul de frecventare a bibliotecilor este puţin mai ridicat comparativ cu gradul de participare la spectacole de teatru, operă sau filarmonică.
In this context, visiting museums or exhibitions seems to be the most frequent cultural activities of the persons in rural areas.
În acest context, vizitarea muzeelor sau expoziţiilor apare a fi cea mai frecventă activitate cu caracter cultural pentru persoanele din mediul rural.
Forms of participation in entertainment and relaxation activities
Forme de participare la activităţi de divertisment
This sub-chapter includes a presentation of the results of the study referring to the activities which mainly have a recreational component.
Acest subcapitol include o prezentare a rezultatelor studiului referitoare la activităţile care au preponderent o componentă recreativă.
The analysis is made based on the concepts introduced by Robert Stebbins (1997), taking over the classifications of leisure depending on the nature of the activities practised.
Analiza este realizată în baza conceptelor introduse de Robert Stebbins (1997), preluând clasificarea formelor de petrecere a timpului liber în funcţie de natura activităţilor practicate.
The definition of the entertainment and relaxation activities (casual leisure77) starts from their differentiation from the activities which Stebbins (1997) includes under the concept of serious leisure78.
Definirea activităţilor de divertisment şi relaxare (termenul original fiind cel de casual leisure78) porneşte de la delimitarea lor de activităţile pe care Stebbins (1997) le reuneşte sub conceptul de serious leisure79.
These include activities whose practice requires experience, knowledge and specific abilities.
Acestea din urmă includ activităţi a căror practicare necesită experienţă, cunoaştere şi abilităţi specifice.
Therefore, various activities (sports practising, playing a musical instrument, making various objects etc) require making considerable efforts in order to be familiar with and to master them79.
Aşadar, diferite activităţi (practicarea unor sporturi, interpretarea la un instrument muzical, confecţionarea unor obiecte etc.) necesită depunerea unui efort considerabil pentru cunoaşterea sau stăpânirea lor80.
By contrast, the entertainment and relaxation activities are a category of activities wherein the effort required for their practice is reduced.
Prin contrast, activităţile de divertisment şi relaxare constituie o categorie de activităţi în care efortul solicitat pentru practicarea lor este redus.
Thus, we speak about such activities as attending music or entertainment shows, cinema theatres,
Astfel, vorbim despre activităţi ca: mersul la spectacole de divertisment sau
restaurants, discos etc. The forms of recreational participation are characterised by practising activities of short duration or even occasional, which are pleasant and do not require a special training or experience80.
muzică, mersul la cinematograf, mersul la restaurant, mersul la discotecă etc. Formele de participare recreativă se caracterizează prin practicarea unor activităţi de scurtă durată sau chiar ocazionale, care sunt plăcute, fără a fi nevoie de experienţă sau pregătire specială81.
Stebbins (1997) also discusses a hedonistic component inherent to recreational activities, although it is not essential for the motivation behind participation81.
Stebbins (1997) aduce în discuţie, de asemenea, o componentă hedonistă inerentă activităţilor recreative, deşi aceasta nu este esenţială motivaţiei din spatele participării82.
In order to understand more profoundly the activities comprised under the umbrella of the concept of recreational activities, Stebbins (1997) identifies a number of elements on the basis of which the entertainment and relaxation activities differentiate from other leisure ways.
Pentru înţelegerea mai profundă a activităţilor cuprinse sub umbrela conceptului de practici recreative, Stebbins (1997) identifică un număr de elemente în baza cărora activităţile de divertisment şi relaxare se diferenţiază de alte moduri de petrecere a timpului liber.
Firstly, they include a ludic / entertaining element (entertainment)82.
În primul rând, în cazul acestora transpare un element ludic / distractiv (entertainment)83.
Secondly, the entertainment and relaxation activities share aspects of social interaction and sensorial stimulation.
În al doilea rând, activităţile de divertisment şi relaxare au în comun aspecte de interacţiune socială şi stimulare senzorială.
Thus, recreational activities are common
leisure) este numit de Stebbins un concept analitic sau sensibilizator.
138 Forms of participation in entertainment and relaxation activities
participanţilor, prin funcţia de odihnă şi relaxare pe care o îndeplinesc.
and frequent, their exploration being particularly important specifically on grounds of accessibility83.
Astfel, activităţile recreative sunt obişnuite şi frecvent întreprinse, explorarea lor fiind un demers deosebit de important tocmai din această raţiune a accesibilităţii84.
Besides clarifying the concept of casual leisure, Stebbins (1997) also makes a classification of entertainment and relaxation activities, focusing on the forms of engagement required from the public.
Pe lângă clarificarea conceptului de activităţi recreative, Stebbins (1997) realizează o clasificare a activităţilor de divertisment şi relaxare, îndreptându-şi atenţia asupra formelor de implicare solicitate din partea publicului.
On the one hand, we can identify what Stebbins (1997) calls passive entertainment)84.
Pe de o parte, poate fi identificat ceea ce Stebbins (1997) numeşte consum receptiv sau pasiv (termenul original fiind de passive entertainment)85.
The concept more concretely refers to activities that do not require the consumer's concentration or analysis (watching TV, going to the cinema, listening to music).
Conceptul face referire, mai concret, la activităţi care nu necesită putere de concentrare sau analiză din partea consumatorului (privitul la televizor, mersul la cinematograf, ascultarea muzicii).
On the other hand, the participant may resort to a more active form of consumption, where their direct involvement in the process is necessary.
Pe de altă parte, participantul poate recurge la o formă mai activă de consum, unde este necesară implicarea directă în proces.
The activities based on an active consumption - or active entertainment - represent a situation where the direct involvement is necessary (e.g. gambling)85.
Activităţile bazate pe un consum activ, sau active entertainment, reprezintă o situaţie în care este necesară implicarea directă (ex: jocurile de noroc)86.