natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Values like the possibility of being original, diverse work and flexible working hours are more appreciated within the 18-34 age group;
Valori precum posibilitatea de a fi original, munca variată şi programul flexibil sunt mai bine apreciate în cazul grupei de vârstă 18 - 34 de ani;
Aspects perceived as important for a job, depending on education level and age
Aspecte percepute ca fiind importante pentru un loc de muncă, în funcţie de nivelul de educaţie şi vârstă
10 grades / vocational school at most
Să ofere posibilitatea de a rezolva probleme
High school / post-high school
Să îţi permită să fii creativ în ceea ce faci
To offer the possibility of solving problems
Să presupună un nivel ridicat de responsabilitate
To allow creativity in activities performed
Să pună un accent mare pe lucrul în echipă
To allow good, friendly relationships with colleagues
Să ai relaţii bune, de prietenie cu colegii
To allow making independent decisions
Să poţi lua decizii independent de alţii
To require a diverse work
Să presupună o muncă variată
To allow meeting new people
Să îţi permită să cunoşti mereu oameni noi
To offer certain facilities (telephone, laptop, car etc.)
Să îţi ofere anumite facilităţi (telefon, laptop, maşină etc.)
To have flexible working hours
Să ai un program de lucru flexibil
To be admired by people/society
Să fie o muncă admirată de oameni/societate
To allow a good collaboration with colleagues
Să colaborezi bine cu colegii
To allow personal and professional development
Să îţi permită să te dezvolt personal şi profesional
To be useful to other people/to society
Să fie o muncă de folos altor oameni/societăţii
To allow influence on other people or events
Să îţi permită să influenţezi alţi oameni sau evenimente
To have a high degree of risk
Să aibă o doză mai mare de risc
To require a high level or responsibility
Să îţi permită să fii original
To allow good, friendly relationships with colleagues
Să îţi ofere siguranţă financiară
To allow making independent decisions
Să ai relaţii bune, de prietenie cu colegii
To require a diverse work
Să poţi lua decizii independent de alţii
To allow meeting new people
Să presupună o muncă variată
To offer certain facilities (telephone, laptop, car etc.)
Să îţi permită să cunoşti mereu oameni noi
To have flexible working hours
Să îţi ofere anumite facilităţi (telefon, laptop, maşină etc.)
To be admired by people/society
Să ai un program de lucru flexibil
To allow a good collaboration with colleagues
Să fie o muncă admirată de oameni/societate
To allow personal and professional development
Să colaborezi bine cu colegii
To be useful to other people/to society
Să îţi permită să te dezvolt personal şi profesional
To allow influence on other people or events
Să fie o muncă de folos altor oameni/societăţii
To have a high degree of risk
Să îţi permită să influenţezi alţi oameni sau evenimente
Activities associated with the status of artist and creative occupations: public opinion
Activităţi asociate cu statutul de artist şi ocupaţiile creative: opinia publică
The main methodological issues that occurred during the researches on the group of the artists (and, by extension, of active people in the cultural and creative sectors) are the definition and identification of the persons with this status34.
Principalele probleme metodologice ridicate în cadrul cercetărilor ce au ca obiect de studiu grupul artiştilor (şi prin extensie acela al persoanelor care activează în sectoarele culturale şi creative) sunt definirea şi identificarea persoanelor care au acest statut34.
Most of the time, in order to define an artist, the various meanings of art are operationalised, or value judgements are appealed to (such as the effort made, the necessary talent etc.)
De cele mai multe ori, pentru definirea unui artist sunt operaţionalizate diferitele înţelesuri ale artei sau se apelează la judecăţi de valoare (precum efortul depus, talentul necesar etc.).
The result, in these cases, consists in categories far too restricted to include, for instance, culinary artists, acrobats, comics authors, stand-up comedians35.
Rezultatul constă, în aceste cazuri, în categorii cu limite prea restrânse pentru a cuprinde, de exemplu, artiştii culinari, acrobaţii, caricaturiştii, realizatorii de stand-up comedy35.
The issue of identification is technical and consists in the fact that the activity of artists (or of active persons in cultural and creative sectors) is not subject to a process of certification / licensing (as with physicians, lawyers, technicians etc.) 36.
Problema identificării este una de natură tehnică şi constă în aceea că activitatea artiştilor (sau a persoanelor active în sectoarele culturale şi creative) nu este condiţionată de un proces de certificare/atestare (precum în cazul doctorilor, avocaţilor, tehnicienilor etc)36.
Based on critical analysis of various studies, Bruno S. Frey and Wener W. Pommerehne have classified eight ways of identification for the artists37:
Bruno S. Frey şi Wener W. Pommerehne au clasificat opt modalităţi folosite pentru a identifica artiştii în cadrul diferitelor studii37:
• Volume of time remunerated for an artistic activity;
• Volumul de timp remunerat în urma unei activităţi artistice;
• Earnings obtained from an artistic activity;
• Câştigurile obţinute în urma unei activităţi artistice;
• Reputation/recognition within the wide public;
• Reputaţia/recunoaşterea în rândul publicului larg;
• Quality of the artistic work;
• Reputaţia/recunoaşterea în rândul grupului de artişti;
• Membership in a professional association;
• Apartenenţa la o asociaţie profesională;
• Professional qualifications (specialised education);
• Calificări profesionale (educaţie de specialitate);
The most common method of artists' identification is based on their membership in a professional association (in Donnell Butler's studies, 32% belong to this category38).
Cea mai întâlnită metodă de identificare a artiştilor este cea bazată pe apartenenţa la o asociaţie profesională (32% din studiile analizate de Donnell Butler intră în această categorie38).
The benefits of this method consist in the availability of data, while the drawbacks pertain to the fact that not all the artists are members of a professional association.
Avantajele oferite de această metodă constau în disponibilitatea datelor, în timp ce dezavantajele ţin de faptul că nu cuprind şi artiştii care nu fac parte dintr-o astfel de organizaţie.
The volume of time remunerated for an artistic activity is the second way to identify the artists (24%, according to the same author).
Volumul de timp remunerat ca urmare a unei activităţi artistice este cea de-a doua modalitate importantă în identificarea artiştilor (24% dintre studii, conform aceluiaşi autor).
Although it uses an easily-measurable definition, this option has the disadvantage of excluding a wide category or artists who do not obtain incomes from their activity; furthermore, it does not take into account the high discrepancies in the job supply available within the various artistic fields.
Deşi foloseşte o definiţie uşor de măsurat, această opţiune prezintă dezavantajul de a exclude o categorie largă de artişti care nu obţin venituri din activitatea lor şi, de asemenea, nu ţine cont de discrepanţele mari de ofertă de muncă disponibilă în cadrul diferitelor domenii artistice.
38 Donnell Butler, Op. Cit., p.4-6
artiştii şi persoanele active în sectoarele culturale şi creative: percepţii, atitudini şi opinii întâlnite în rândul populaţiei
artists and active persons in the cultural and creative sectors: perceptions, attitudes and opinions within the population
create pe baza listelor de absolvenţi şi cele din bazele de date ale asociaţiilor profesionale).
Appealing to the artist's reputation and recognition (within the wide public or within the occupational group) is the right method for the study of artists “hidden or poorly-connected to the institutional art forms39”.
Apelul la reputaţia şi recunoaşterea acordată unui artist (în cadrul publicului larg sau în cadrul grupului ocupaţional) este metoda potrivită pentru studierea artiştilor „ascunşi sau slab conectaţi cu formele instituţionale de artă”39.
This is the case, for instance, of marginal or socially controversial art forms (such as graffiti).
Este cazul, de exemplu, al formelor de artă marginale sau controversate din punct de vedere social (precum graffiti).
In this case, the social network or recommendations are used, and the main risk is to identify mainly artists with wide social networks.
În acest caz, se apelează la reţeaua socială sau la recomandări, riscurile fiind de a identifica mai degrabă artiştii cu reţele sociale extinse.
The same percentage (10.5%) is found in the case of self-identification, a method also used and recommended by UNESCO41.
Acelaşi procent de 10,5% întâlnim şi în cazul auto-identificării, metodă folosită şi recomandată inclusiv de UNESCO41.
For the 2014 Cultural Consumption Barometer we were interested to find out which are the types of work / activity associated by the general population with the status of artist.
În cadrul Barometrului de Consum Cultural 2014, am fost interesaţi să aflăm care sunt tipurile de muncă sau de activitate asociate, la nivelul populaţiei generale, cu statutul de artist.
We also monitored the occupations associated with the creative work/activity.
Totodată, am urmărit şi care sunt ocupaţiile asociate cu munca/activitatea creativă.
Thus, we included in the survey two openanswer questions (without the possibility to choose from predefined categories), as well as multiple-answer questions (several activities/ occupations could be identified), addressed to all the respondents in the sample:
Astfel, în cadrul chestionarului au fost incluse două întrebări cu răspuns deschis (fără opţiunea de a alege dintre categorii predefinite) şi multiplu (au putut fi indicate mai multe activităţi, ocupaţii), adresate tuturor persoanelor incluse în eşantion:
• What specific work do you think of when referring to artists?
• Ce muncă specifică vă vine în minte când vă referiţi la artişti?
• Considering people performing a creative work, which are the occupations that you think of?
• Gândindu-vă la oamenii care efectuează o muncă creativă, care sunt ocupaţiile care vă vin în minte?
The answers recorded by the field operators were processed and classified as follows:
Răspunsurile înregistrate de operatorii de teren au fost prelucrate şi clasificate după cum urmează:
• The most common answer referring to the type of work associated with artists pertains to musical activities.
• cel mai des întâlnit răspuns cu privire la tipul de muncă asociat artiştilor face referire la activităţile muzicale.
Either referring to composing or playing or to “high culture” fields (opera, operetta) or “mass culture” fields (pop vocalists, fiddlers), 45% of the respondents associate the status of artist with the field of music.
Fie că este vorba de compoziţie sau interpretare, fie că este vorba de domenii ce ţin de „cultura înaltă” (operă, operetă) sau „cultura de masă” (interpreţi pop, lăutari etc), pentru 45% dintre respondenţi statutul de artist are legătură cu domeniul muzicii;
• Acting and plastic art activities are placed on the 2nd and 3rd positions, with very close percentages (27% and 25%, respectively).
• actoria şi activităţile din zona artelor plastice se plasează pe poziţiile 2 şi 3, cu procente foarte apropiate (27% şi 25%).
As far as the plastic art activities are concerned, the most common answer was “painting”, followed by “drawing”;
În ceea ce priveşte artele plastice, cel mai des întâlnit răspuns a fost „pictura”, urmat de „desen”;
• Other significant percentages are recorded for the answers pertaining to the field of choreography (11%), sculpture or pottery (8%), writing (7%) or theatre (4%).
• alte procente importante sunt reprezentate de răspunsurile ce vizează domeniul coregrafiei (11%), al sculpturii sau olăritului (8%), al scrisului (7%) şi teatrului (4%).
Types of activities associated with the status of artist (Total population, open question, multiple answers)
Tipuri de activităţi asociate cu statul de artist (total populaţie, întrebare deschisă, răspuns multiplu)
What specific work do you think of when referring to artists?
Ce muncă specifică vă vine în minte când vă referiţi ia artişti?
Plastic arts-related activities (painting, drawing)
Activităţi din aria artelor plastice (pictură, desen)
The data in table 5 require several observations.
Datele prezentate în tabelul 5 reclamă câteva observaţii.
Firstly, we notice that the answers of the respondents do not make the difference between artistic activities and artistic fields.
În primul rând, se observă că răspunsurile participanţilor la sondaj nu diferenţiează în totalitate între activităţi şi domenii artistice.
Beyond the difficulties in measurement, inherent to an open question, the results may also reflect the obstacles that the general population face
Dincolo de dificultăţile de măsurare inerente unei întrebări deschise, rezultatele obţinute pot reflecta şi impedimentele pe care populaţia generală le întâmpină atunci când încearcă să-şi proiecteze o
when trying to make an image on the artists.
imagine despre artişti.
“recreational activities” grouped the answers containing value judgements on the low level of difficulty of the artistic work, while “creativity, originality” (4%) and “talent, skills” (1%) refer to individual characteristics perceived as important in the definition of artist.
răspunsurile cuprinzând judecăţi de valoare cu privire la nivelul scăzut de dificultate al muncii artistice, pe când „creativitate, originalitate” (4%) şi „talent, îndemânare” (1%) au în vedere caracteristici individuale percepute ca fiind importante în definirea artistului.
As regards the activities associated with a creative work, the answers are more diverse,
În ceea ce priveşte activităţile asociate cu o muncă creativă, răspunsurile sunt mai
covering a wide range of occupations.
diversificate, acoperind o plajă largă de ocupaţii.
The most common answers were: painters (34%), followed by sculptor / potter (21%), musician (21%), actor (13%) and writer (11%).
Categoria de răspunsuri cel mai des oferite este cea a pictorilor (34%) urmată de sculptor/olar (21%), muzician (21%), actor (13%) şi scriitor (11%).
There are also more general answers, like plastic artist (10%) or craftsman (4%).
Există şi răspunsuri cu un grad mai mare de generalizare, precum artist plastic (10%) sau meseriaş (4%).
Types of activities associated with creative occupations (total population, multiple answers)
Tipuri de activităţi asociate cu ocupaţiile creative (total populaţie, răspuns multiplu)
Considering people performing a creative work, which are the occupations that you think of?
Gândindu-vă la oamenii care efectuează o muncă creativă, care sunt ocupaţiile care vă vin în minte?
Societal contribution attributed to occupations within cultural and creative sectors
Contribuţia societală atribuită ocupaţiilor din sectoarele culturale sau creative
The study of the groups of artists or active persons in the cultural and creative sectors may require the investigation on the societal contribution included in the activity they perform.
Studierea grupurilor de artişti sau persoanelor active în sectoarele culturale şi creative poate presupune şi investigarea contribuţiei societale inclusă în activitatea pe care aceştia o desfăşoară.
However, the effects of artists' activities may remain “invisible” for the wide public, as long as their societal contribution is not sufficiently understood, documented or promoted43.
Cu toate acestea, efectele activităţii artiştilor pot rămâne „invizibile” pentru publicul larg, în condiţiile în care contribuţia societală a acestora nu este suficient de bine înţeleasă, documentată sau promovată43.
Although the public may value art or culture or their products to a great extent, they may at the same time give less importance to the person who created the respective product.
Deşi publicul poate valoriza într-o mare măsură arta sau cultura, precum şi produsele acestora, în acelaşi timp poate acorda o importanţă mică persoanei care a creat respectivul produs.
In other words, although artists may create products with impact on groups of people or on society on the whole, the wide public does not
Cu alte cuvinte, deşi artiştii pot crea produse cu impact asupra grupurilor de oameni sau societăţii per ansamblu, publicul larg nu stabileşte în mod necesar o legătură între produs şi creator44.
Thus, the respondents were asked to evaluate to what extent various professions or occupations contribute to the general welfare of the society.
Astfel, participanţii la sondaj au fost rugaţi să evalueze în ce măsură diferite profesii sau ocupaţii contribuie la binele general al societăţii.
When analysing the results according to the distribution of the answers for the options “to a very large extent” and “to a large extent”, the activity evaluated the best from the viewpoint of societal contribution is the activity of physicians (91% - “to a large extent” and “to a very large extent” - table 7).
Analizând rezultatele în funcţie de distribuţia răspunsurilor pentru variantele „în foarte mare măsură” şi „în mare măsură”, activitatea cea mai bine evaluată din perspectiva contribuţiei societale este cea a doctorilor (91% - „în mare măsură” şi „în foarte mare măsură” - tabelul 7).
The next positions are taken by school masters/preschool teachers (83%), professors (82%), engineers (81%) and high school teachers (79%).
Poziţiile următoare sunt ocupate de învăţători/ educatori (83%), profesori universitari (82%), ingineri (81%) şi profesori de liceu (79%).
same score as priests or religious leaders (59%).
Fotografii (40%) şi designerii de haine (39%) ocupă ultimele locuri ale clasamentului.
i\^r' Most of the artistic or cultural/creative activities are grouped around 40-50%: musicians (54%), museographers (52%), actors (52%), sculptors (50%), film directors (50%), dancers (43%), painters (41%).
Cele mai multe activităţi artistice sau din sectoarele culturale şi creative sunt grupate în jurul procentelor de 40%-50%: muzicieni (54%), muzeografi (52%), actori (52%), sculptori (50%), regizori (50%), dansatori (43%), pictori (41%).
The image on artists and active persons in the cultural or creative sectors that, when compared to other professions or occupations,
Imaginea despre artişti şi persoanele active în sectoarele culturale sau creative conform căreia, prin comparaţie cu alte profesii sau ocupaţii, munca acestora contribuie într-o măsură
their work contributes to the general welfare of the society to a smaller extent is consistent with the results obtained by applying other questions.
mai mică la binele general al societăţii este consistentă cu rezultatele obţinute prin aplicarea altor întrebări.
Thus, the concept of general welfare was operationalised in order to capture the social-cohesion and economic dimensions.
Astfel, conceptul de bine general a fost operaţionalizat pentru a surprinde dimensiunea coeziunii sociale şi dimensiunea economică.
In this respect, the persons included in the sample were questioned about the effects that the artistic activities have on the “relationships between people” and “economy” at local, regional and national level.
În acest sens, persoanele incluse în eşantion au fost chestionate cu privire la efectele pe care activităţile artistice le au asupra „relaţiilor dintre oameni” şi asupra „economiei”, la nivel local, regional şi naţional.
Evaluation of the social contribution of artistic or cultural/creative activities
Evaluarea contribuţiei societale a activităţilor artistice sau din sectoarele culturale şi creative
To a very large extent
Preoţi sau conducătorii religioşi
School masters/ preschool teachers
Relaţiilor dintre oamenii din România
Workmen (electricians, plumbers, bricklayers etc.)
Relaţiilor dintre oamenii din regiunea în care trăiţi
Priests or religious leaders
Relaţiilor dintre oamenii din localitatea în care trăiţi
Graph 2.
■ Au efecte pozitive ■ Au efecte negative
Perceptions on the effects of artistic activities
■ Şi efecte pozitive şi efecte negative ■ Nu au niciun efect
Thus, an “informational void” contributes to the fact that a large segment of the population does not have an opinion (of any nature) on the effects that the artistic activities have on the relationships between people or on economy.
Astfel, acest „gol informaţional” contribuie la situaţia în care un segment mare al populaţiei nu are o opinie formată (de orice natură) cu privire la efectele pe care activităţile artistice le au asupra relaţiilor dintre oameni sau asupra economiei.
measuring the occupational prestige are based on subjective evaluations on the position within the society of the various occupations and, even though the definitions regarding the nature of the prestige or the measuring methods may vary, empirical researches highlight a series of constants46: various methods of occupation evaluation lead to similar prestige hierarchies, prestige hierarchies are stable in time and they have a high degree of comparability between distinct societies, the main factors associated with occupational prestige are the education level and the income.
prestigiului ocupaţional se bazează pe evaluări subiective privind locul pe care îl ocupă în societate diferitele titluri ocupaţionale şi, chiar dacă definiţiile privind natura prestigiului sau metodele de măsurare pot varia, cercetările empirice evidenţiează o serie de constante46: diferite metode de evaluare a ocupaţiilor conduc la ierarhii de prestigiu similare, ierarhiile de prestigiu sunt stabile în timp, ierarhiile de prestigiu prezintă un grad mare de comparabilitate între diferite societăţi, principalii factori asociaţi cu prestigiul ocupaţional sunt nivelul de educaţie şi venitul.
Including in the surveys questions that collect data on the public image or trust associated with the various occupations supports the interest in the improvement of certain occupations' status.
Includerea în sondaje a întrebărilor prin care se culeg date despre imaginea publică sau nivelul de încredere asociat diferitelor ocupaţii susţine preocupările de îmbunătăţire a situaţiei anumitor ocupaţii.
This is the case, for instance, of the public policies initiated in 1997 in the United Kingdom with the purpose to improve the status of the teachers and educators47.
Este cazul, de exemplu, politicilor publice iniţiate în 1997 în Marea Britanie cu scopul de a îmbunătăţi statusul general al profesorilor şi al cadrelor didactice47.
Measuring the occupational prestige is a key concern in the analysis of modern societies' stratification, and the approaches in this field vary depending on the assumptions regarding the elements that make up the concept ofprestige (achievements, esteem, honour, charisma)45.
Măsurarea prestigiului ocupaţional este o preocupare centrală în analiza stratificării societăţilor moderne, iar abordările din acest domeniu variază în funcţie de asumpţiile privind elementele pe care este construită noţiunea de prestigiu (realizări, stimă, onoare, carismă)45.
International standardised instruments for
Instrumentele internaţionale standardizate destinate măsurării
45 Wegener cited by Keiko Nakao, ‘Occupational Prestige' in International Encyclopaedia of the Social Sciences, 2nd Edition (vol.3), p.1996-1997
45 Wegener citat de Keiko Nakao, Occupational Prestige' in International Encyclopedia of the Social Sciences, 2nd Edition (vol.3), p.1996-1997
46 Keiko Nakao, 'Occupational Prestige' in International Encyclopaedia of the Social Sciences, 2nd Edition (vol.3), p.1997-2000
46 Keiko Nakao, 'Occupational Prestige' in International Encyclopedia of the Social Sciences, 2nd Edition (vol.3), p.1997-2000
Perceptions on the artists' prestige
Percepţii cu privire la prestigiul al artiştilor
The data of the 2014 Cultural Consumption Barometer show a higher statistical weight for those who think that artists are respected in Romania (11% of the interviewed population think that they are “very respected”, while 45% think they are “respected”).
Datele Barometrului de Consum Cultural 2014, indică o pondere mai mare a celor care cred că artiştii sunt respectaţi în România (pentru 11% din populaţia studiată aceştia sunt „foarte respectaţi”, în timp ce pentru 45% sunt „respectaţi”).