natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Moreover, Stebbins (1997) draws the attention upon the distinction between common recreational activities and mass (popular) leisure activities86.
Mai mult decât atât, Stebbins (1997) atrage atenţia asupra distincţiei dintre activităţile recreative comune şi activităţile de consum comercial de masă (mass or popular leisure)87.
Starting from the concept of casual leisure, the following lines will analyse the frequencies of the participation in entertainment and relaxation activities in the category of passive consumption (attending cinema theatres, attending music or entertainment shows, attending sports competitions as a spectator) and in the category of active consumption (going to malls, discos/clubs, restaurants, bars or cafes).
Pornind de la conceptul de activităţi recreative, următoarele rânduri cuprind analiza frecvenţelor de participare la activităţi de divertisment şi relaxare din categoria consumului receptiv (mersul la cinematograf, mersul la spectacole de divertisment sau muzică, participarea la competiţii sportive în calitate de spectator) şi din categoria consumului activ (mersul la mall, mersul la discotecă / club, mersul la restaurante, baruri sau cafenele).
Based on the data in Table 5, we can notice a relatively moderate degree of participation in recreational activities in the public space.
Pe baza datelor din Tabelul 5, poate fi observat un grad relativ moderat de participare la activităţi recreative în spaţiul public.
Thus, 71% of the respondents state they have never participated in sports competitions as spectators in the last year, 67% of them have not attended a cinema theatre, and 57% have not attended entertainment shows.
Astfel, 71% dintre respondenţi declară că nu au participat niciodată în ultimul an, în calitate de spectatori, la competiţii sportive, 67% dintre aceştia nu au mers la cinematograf, iar 57% nu au participat la spectacole de divertisment.
Going to the mall is the most common casual leisure activity among the respondents.
Mersul la mall este activitatea de divertisment şi relaxare cel mai frecvent întâlnită în rândul respondenţilor.
By comparison with the other activities, 40% of the respondents state they have gone to the mall at least once a month.
Prin comparaţie cu celelalte activităţi, 40% dintre respondenţi declară că au mers cel puţin o dată pe lună la mall.
These values are higher than those of 2014, highlighting the fact that more and more persons go to the mall with a monthly or weekly frequency87.
Aceste valori sunt crescute comparativ cu anul 2014, punând astfel în evidenţă faptul că tot mai multe persoane merg la mall cu o frecvenţă lunară sau săptămânală88.
Moreover, 27% of the respondents include going to restaurants, bars or cafes (other than those within malls) in the category of activities practised at least once a month.
În plus, 27% dintre respondenţi încadrează mersul la restaurante, baruri sau cafenele (altele decât cele situate în incinta mall-urilor) în categoria activităţilor realizate cel puţin o dată pe lună.
It is noteworthy that the frequency of going to the cinema is higher than the frequency of participating in entertainment shows: while 7% of the respondents go to the cinema at least once a month, only 3% of the interviewed persons participate in entertainment shows monthly.
Interesant de remarcat este faptul că frecvenţa mersului la cinematograf este mai ridicată decât frecvenţa participării la spectacole de divertisment: în timp ce 7% dintre respondenţi merg cel puţin o dată pe lună la cinematograf, doar 3% dintre persoanele chestionate participă lunar la spectacole de divertisment.
These data are not different from those in the previous editions of the Cultural Consumption Barometer (2014 and 2015).
Aceste date nu diferă semnificativ de cele regăsite în ediţiile anterioare ale Barometrului de Consum Cultural (situaţia pentru anii 2014 şi 2015).
Forms of participation in entertainment and relaxation activities 139
Forme de participare la activităţi de divertisment şi relaxare 139
Frequency of participation in entertainment and relaxation activities- national sample (2016)
Frecvenţa participării la activităţi de divertisment şi relaxare - eşantion naţional (anul 2016)
*(for shopping, games, movies, restaurant etc.))
O dată la 4-6 luni
attending cinema or participation in music or entertainment shows.
În schimb, nu pot
The analysis of the forms of participation by age reveals a decrease with age in the degree of participation, found for all the activities.
fi identificate diferenţe de gen în ceea ce priveşte mersul la cinematograf sau participarea la spectacole de divertisment sau muzică.
Furthermore, we can also notice a higher frequency of participation in recreational activities based on a passive consumption for the persons with a high level of education.
Dintre respondenţii aflaţi în această categorie, 76% declară că au mers cel puţin o dată pe an la cinematograf şi 70% menţionează participarea cel puţin anuală la spectacole de muzică.
While more than 50% of the highly-educated persons have gone to the cinema theatre or to music or entertainment shows at least once a year, the situation is different for persons with a low education level.
De asemenea, poate fi observată o frecvenţă mai mare de participare la activităţi recreative bazate pe un consum receptiv în cazul persoanelor cu un nivel ridicat de educaţie.
In the last year, 18% of the persons
Dacă peste 50% dintre persoanele cu educaţie ridicată au
140 Forms of participation in entertainment and relaxation activities
140 Forme de participare la activităţi de divertisment şi relaxare
with a low level of education have participated in music or entertainment shows, 13% of them have participated in sports competitions as spectators, and 9% have attended cinema.
mers cel puţin o dată pe an la cinematograf sau la spectacole de muzică sau divertisment, situaţia este diferită în cazul persoanelor cu un nivel redus de educaţie.
As the 2016 Eurostat report shows88, the higher the education level, the more probable it is for a person to participate in both cultural and recreational activities.
Aşa cum reflectă şi raportul Eurostat din anul 201689, cu cât nivelul de educaţie este mai ridicat, cu atât este mai probabil ca o persoană să participe atât la activităţi culturale, cât şi la activităţi recreative.
Frequency of participation in casual leisure, depending on gender, age and education: passive consumption stylenational sample (2016)
Frecvenţa participării la activităţi de divertisment şi relaxare, în funcţie de gen, vârstă şi educaţie: stil de consum receptiv - eşantion naţional (anul 2016)
At least once a year you have gone to ...
Cel puţin o dată pe an aţi mers la...
6.2.2 Public with an active consumption style
6.2.2 Public cu un stil de consum activ
Casual leisure activities also include an active consumption type, wherein the public is directly engaged.
Activităţile recreative includ, de asemenea, un tip de consum activ, în care publicul se implică în mod direct.
This sub-chapter contains the analysis of the frequencies of casual leisure activities practised in spaces like the mall, disco or club, and the restaurant, cafe or bar, respectively.
Acest subcapitol conţine analiza frecvenţelor de petrecere a timpului liber în spaţii precum mall-ul, discoteca sau clubul, respectiv restaurantul, cafeneaua sau barul.
Therefore, Table 7 presents the analysis of the degree of participation in the above activities, by gender, age and education level.
Aşadar, Tabelul 7 prezintă analiza gradului de participare la activităţile enumerate mai sus, în funcţie de gen, vârstă şi nivel de educaţie.
Thus, going to the mall is a leisure activity more frequent than going to the disco or club or going to the restaurant, bar or cafe.
Astfel, mersul la mall rezultă a fi o activitate mai frecventă de petrecere a timpului liber, prin comparaţie atât cu mersul la discotecă sau club, cât şi cu mersul la restaurant, bar sau cafenea.
Moreover, in the case of going to the restaurant a difference can be noticed in the participation degree, in relation to the respondents' gender.
De asemenea, în cazul mersului la restaurant poate fi observată o diferenţă în gradul de participare, raportat la genul respondenţilor.
Therefore, we can notice that 65% of the respondents of masculine gender have attended bars, restaurants or cafes at least once in the last year, as compared to 51% of the women.
Aşadar, se poate observa că 65% dintre respondenţii de gen masculin au frecventat baruri, restaurante sau cafenele cel puţin o dată în ultimul an, comparativ cu 51% dintre femei.
Furthermore, the age influences the frequency of engaging in recreational activities, revealing a strong connection between the two variables: the participation degree declines with ageing.
De asemenea, vârsta îşi pune amprenta asupra frecvenţei implicării în activităţi recreative, relevând o legătură puternică între cele două variabile: odată cu creşterea vârstei, gradul de participare scade.
Accordingly, 91% of the respondents between 18-24 years old go to the restaurant, bar or cafe at least once a year and only 25% of the people aged 65 or above practise this activity at least once a year.
În această idee, 91% dintre respondenţii de 18-24 ani merg la restaurant, bar sau cafenea cel puţin o dată pe an şi doar 25% dintre cei de 65 de ani sau peste efectuează această activitate cel puţin o dată pe an.
At this old age it is more probable that the persons go to the mall (38%) than practise the other activities considered in Table 7.
La această vârstă înaintată este mai probabil ca persoanele să meargă la mall (38%), decât să practice celelalte activităţi avute în considerare în Tabelul 7.
We can further notice that 91% of the persons between 18 and 24 years old have gone to clubs or discos in the last year, while going to the mall or restaurant are among the activities considerably attended by persons between 30-39 years old and between 40-49 years old.
În continuare, se poate remarca faptul că 91% dintre persoanele cu vârste cuprinse între 18 şi 24 de ani au mers cel puţin o dată în ultimul an în cluburi sau discoteci, în timp ce mersul la mall sau la restaurant se numără printre activităţile frecventate într-o măsură considerabilă de persoane aflate în grupele de vârstă 30-39 şi 40-49 de ani.
The education level seems to be an important factor in explaining the forms of participation in casual leisure activities.
Nivelul de educaţie pare a fi un factor important în explicarea formelor de participare la activităţi cu caracter recreativ.
restaurant / bar / cafe (not in a mall)
Cel puţin o dată pe an aţi mers la...
*(for shopping, games, movies, restaurant etc.)
/ cafenea (nu în mall)
6.3 Accessibility of participation forms
6.3 Accesibilitatea formelor de participare
We can speak in this research about the forms of participation in entertainment and relaxation activities, considering socio-economic factors, such as the income or residence area (Graph 2).
În cazul cercetării de faţă, putem vorbi despre formele de participare la activităţi de divertisment şi relaxare, având în vedere factori socio-economici, cum ar fi venitul sau mediul de rezidenţă (Graficul 2).
Firstly, we can highlight a positive correlation between the income and the frequency of participation for all the types of casual leisure activities, except for music and entertainment shows.
În primul rând, poate fi pusă în evidenţă o corelaţie pozitivă între venit şi frecvenţa participării pentru toate tipurile de activităţi recreative, cu excepţia spectacolelor de muzică şi divertisment.
Consequently, the persons with a higher income engage in casual leisure activities more than the persons with a medium or low income.
Aşadar, persoanele cu venit mai ridicat se implică într-o măsură mai mare în activităţi de divertisment şi relaxare, comparativ cu persoanele cu venit mediu sau scăzut.
For example, 59% of the persons with incomes over 3,000 RON state that they go to the mall at least once a month, while only 22% of the persons with a low income (under 1,000 RON) practise this activity.
De exemplu, 59% dintre persoanele cu venitul de peste 3000 RON declară că merg, cel puţin o dată pe lună, la mall, fiind vorba de numai 22% în cazul persoanelor cu venit scăzut (sub 1000 RON).
Furthermore, the data show that the monthly frequency of going to the cinema is similar to the frequency of participation in sports competitions, as a spectator.
De asemenea, datele indică faptul că frecvenţa lunară a mersului la cinematograf este similară frecvenţei participării, în calitate de spectator, la competiţii sportive.
When redirecting our attention onto the relation between the residence area and the frequency of participation in passive recreational activities, we notice that the data in Table 8 show visible differences between the forms of participation in urban and rural areas.
Îndreptându-ne atenţia asupra relaţiei dintre mediul de rezidenţă şi frecvenţa participării la activităţi recreative cu caracter receptiv, datele din Tabelul 8 indică diferenţe vizibile în formele de participare între mediul urban şi rural.
At the level of the urban environment, we find participation frequencies higher than in the rural environment, for any of the activities considered.
La nivelul mediului urban sunt întâlnite frecvenţe de participare mai crescute decât în mediul rural, pentru oricare dintre activităţile avute în vedere.
Moreover, we can also notice that the participation level is higher in Bucharest, as compared to other urban localities.
De asemenea, se poate observa că nivelul de participare este mai ridicat în oraşul Bucureşti, comparativ cu alte localităţi din mediul urban.
A small part of the respondents engage in these leisure activities at least once a month, which confirms the occasional nature of the activities.
O mică parte dintre respondenţi se implică în aceste activităţi de petrecere a timpului liber cel puţin o dată pe lună, ceea ce confirmă caracterul ocazional al activităţilor.
142 Forms of participation in entertainment and relaxation activities
142 Forme de participare la activităţi de divertisment şi relaxare
Distribution of persons who participate monthly in recreational activities, depending on the monthly income in lei -
Distribuţia persoanelor care participă cel puţin o dată pe lună la activităţi recreative în funcţie de venitul lunar în lei -
type.
De asemenea,
Furthermore, going to the mall is an activity mainly preferred by the urban respondents, as compared to going to the disco or restaurant.
mersul la mall reprezintă o activitate preferată îndeosebi de respondenţii din mediul urban, în comparaţie cu mersul la discotecă sau la restaurant.
Moreover, we can notice that the
Mai mult, se poate observa că gradul de frecventare a mall-urilor este mai ridicat în
degree of attending malls is higher in other urban localities than gone to the mall at least once a month, as compared to 33% in in Bucharest: 46% of the inhabitants in the urban areas have the capital city.
alte localităţi din mediul urban decât în Bucureşti: 46% dintre În cele din urmă, valorile general scăzute întâlnite la nivelul locuitorii din mediul urban au mers la mall cel puţin o dată pe mediului rural pot indica o accesibilitate redusă la mijloacele de lună, comparativ cu 33% în capitală. petrecere a timpului liber avute în vedere.
Frequency of participation in activities requiring active consumption, by residence area (2016)
Frecvenţa participării la activităţi ce implică consum activ în funcţie de mediul de rezidenţă (anul 2016)
[In the last 12 months, how often...?]
[în ultimele 12 luni, cât de des ...?]
Once every Once every 2-3 months4-6 months
O dată la 2-3 luni
Have you gone to malls
O dată la 4-6 luni
Have you gone to the disco /
Aţi mers la discotecă / club
Forms of participation in community activities
Forme de participare la activităţi cu caracter
This sub-chapter shall discuss the results of the study in relation to a series of activities mainly community-related in their nature: going to church and participation in local celebrations.
În cadrul acestui subcapitol sunt discutate rezultatele studiului în relaţie cu o serie de activităţi care au îndeosebi un caracter comunitar: mersul la biserică şi participarea la sărbători locale.
By engaging themselves in collective activities, the members of the society build their personal identity, as well as the feeling of belonging to a group.
Prin implicarea în activităţi colective, membrii societăţii ajung să îşi articuleze atât o identitate personală, cât şi un sentiment al apartenenţei la grup.
In general, community activities take place on certain occasions (a religious, local or national celebration)90.
În general, activităţile cu caracter comunitar au loc cu o anumită ocazie (o sărbătoare religioasă, locală sau naţională)91.
They do not entail a long-term implication, but have a role in building social cohesion and affirming the local culture.
Acestea nu presupun o implicare pe termen lung, dar au un rol în crearea coeziunii sociale şi în afirmarea culturii locale.
144 Forms of participation in community activities
144 Forme de participare la activităţi cu caracter comunitar
The degree of participation in community activities is generally higher than the degree of participation in cultural or entertainment activities.
Gradul de participare la activităţi cu caracter comunitar este, în general, mai ridicat decât gradul de participare la activităţi cu caracter cultural sau de divertisment.
In this case, Table 10 shows that 38% of the respondents have never participated in local events or celebrations in the last year, and 12% of them have never gone to church.
În acest caz, din Tabelul 10, se remarcă faptul că 38% dintre respondenţi nu au participat niciodată în ultimul an la evenimente sau sărbători locale, iar 12% dintre aceştia nu au fost la biserică.
On the other hand, the results of the study show that more than 60% of the respondents who stated they had participated in a community event at least once in the last year and 50% of the interviewed persons stated they had attended church at least once a month.
În schimb, rezultatele studiului indică faptul că un procent de peste 60% dintre respondenţi au declarat că au participat cel puţin o dată, în ultimul an, la un eveniment care a reunit comunitatea locală, iar 50% dintre persoanele chestionate au declarat că merg cel puţin o dată pe lună la biserică.
Frequency of participation in community activities - national sample (2016)
Frecvenţa participării la activităţi cu caracter comunitar - eşantion naţional (anul 2016)
. ... have you participated
~ / evenimente locale (zilele
... have you in local celebrations /
O dată la 4-6 luni
g?ne i° events (days of the town /
O dată la 2-3 luni
Gender, age and education are, to a certain extent, criteria for the differentiation of the participation in community activities (Table 11).
Genul, vârsta şi educaţia reprezintă, într-o oarecare măsură, criterii de diferenţiere în participarea la activităţi cu caracter comunitar (Tabelul 11).
In this respect, the data reflect the fact that women participate in religious services to a higher extent than men: 55% of the interviewed women stated they went to church at least once a month, versus 44% of the men.
În acest sens, datele reflectă faptul că femeile participă într-o măsură mai mare decât bărbaţii la servicii religioase: 55% dintre femeile chestionate au declarat că merg cel puţin o dată pe lună la biserică, acelaşi procent fiind de 44% în cazul bărbaţilor.
On the other hand, men and women participate in local events in equal proportions, the difference of 4% between the two categories being statistically irrelevant.
Pe de altă parte, femeile şi bărbaţii participă într-un procent similar la evenimente locale, diferenţa de 4% dintre cele două categorii nefiind semnificativă statistic.
Furthermore, the monthly frequency of going to church is higher among the elderly than among the youth: 35% of the youngsters between 18-29 years old state they go to church at least once a month, while the percentage of respondents aged 30-39 is 44% and it reaches 59% for the persons aged 65 and above.
De asemenea, frecvenţa lunară a mersului la biserică este mai ridicată în rândul persoanelor vârstnice decât în rândul tinerilor: 35% dintre tinerii cu vârsta între 18 şi 29 de ani menţionează că merg cel puţin o dată pe lună la biserică, procentul fiind de 44% în cazul respondenţilor cu vârste cuprinse între 30 şi 39 de ani şi ajungând la 59% în cazul persoanelor de peste 65 de ani.
By comparison, the highest frequency of participation in local celebrations and events is found among the respondents between 18 and 24 years old.
Prin comparaţie, frecvenţa cea mai mare de participare la sărbători şi evenimente locale se regăseşte în rândul respondenţilor cu vârsta cuprinsă între 18 şi 24 de ani.
Moreover, we can notice that there are no differences as regards the frequency of participating in religious services between the persons with a medium and a high level of education (approximately 47% of the persons in both education categories go to church monthly).
În plus, se poate remarca faptul că nu există diferenţe în ceea ce priveşte frecvenţa participării la servicii religioase între persoanele cu nivel mediu şi nivel ridicat de educaţie (aproximativ 47% dintre persoanele din ambele categorii educaţionale merg lunar la biserică).
On the other hand, there are differences at the level of persons with a low education level: 60% of them stated they went to church at least once a month.
În schimb, diferenţele apar la nivelul persoanelor cu nivel scăzut de educaţie: 60% dintre acestea au menţionat că merg cel puţin o dată pe lună la biserică.
The degree of participation in local events and celebrations is higher among persons with a higher education.
Gradul de participare la evenimente şi sărbători locale este mai ridicat în rândul persoanelor cu educaţie superioară.
More precisely, 71% of the persons with higher education state they have participated in local events in the last year, while the percentage is 45% for persons with a lower level of education.
Mai exact, 71% dintre persoanele cu educaţie superioară declară că au participat în ultimul an la evenimente locale, în timp ce procentul este de 45% în cazul persoanelor cu nivel scăzut de educaţie.
Forms of participation in community activities 145
Forme de participare la activităţi cu caracter comunitar 145
... at least once a year.
... cel puţin o dată pe lună .
participated in local celebrations / events (days of the town / commune)
... cel puţin o dată pe an .
... at least once a month
. au mers la biserică
.. have gone to church
. au participat la sărbători / evenimente locale (zilele oraşului / comunei)
7.3 Accessibility of participation forms
7.3 Accesibilitatea formelor de participare
The data in Graph 3 and Graph 4 suggest the existence of a high degree of accessibility for community activities.
Datele din Graficul 3 şi Graficul 4 sugerează existenţa unui grad ridicat de accesibilitate în cazul activităţilor cu caracter comunitar.
Thus, we can notice that more than 59% of the persons with low incomes have gone to church at least once a month, and 53% of the respondents in the same income category have participated in local celebrations or events.
Astfel, se poate observa că peste 59% dintre persoanele cu venit scăzut au fost la biserică cel puţin o dată pe lună, iar un procent de 53% dintre respondenţii din aceeaşi categorie de venit au participat la sărbători sau evenimente locale.
In this regard we could emphasise that the community activities tend to be present mainly in the case of persons with a low or medium income.
În această direcţie, ar putea fi subliniat faptul că activităţile cu caracter comunitar tind să fie regăsite mai degrabă în cazul persoanelor cu venit scăzut sau mediu.
Distribution of persons who have gone to church monthly, depending on income - national level (2016)
Distribuţia persoanelor care au mers cel puţin o dată pe lună la biserică în funcţie de venit eşantion naţional (anul 2016)
Up to 1000 RON Between 1000 and 2999 RON 0 More than 3000 RON
Gradul de participare la activităţi religioase este similar în mediul rural şi în zonele urbane, cu excepţia municipiului Bucureşti.