natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, the public organisations also feel a pressure for adjustment and innovation, generated by the private and NGO environments, but, because their smaller degree of flexibility, the process of implementing new ideas is made difficult by bureaucratic administrative structures.
Cu toate acestea, si organizaţiile publice resimt o presiune generată de mediul privat si ONG spre adaptare si inovare, însă, din cauza unui grad mai mic de flexibilitate, procesul de implementare a unor idei noi este îngreunat de structuri administrative birocratizate.
Consequently, the type of the artistic product and the degree of complexity from a conceptual or technical point of view generate different occupational needs.
Aşadar, tipul produsului artistic şi gradul de complexitate din punct de vedere conceptual sau tehnic generează nevoi ocupaţionale diferite.
The flexibility of the private and NGO environments, due to the types of existing budget and to the bureaucratic administrative structure, facilitates the access to professionals in new fields.
Flexibilitatea mediului privat şi ONG datorată tipurilor de buget existente şi structurii administrativ-birocratice facilitează accesul la specialişti din domenii noi.
However, the advantage of the public institutions resides in the developed infrastructure, which allows the dissemination of cultural products on a much wider scale.
Cu toate acestea, avantajul instituţiilor publice rezidă în infrastructura dezvoltată, ce permite difuzarea produselor culturale la o scară mult mai largă.
An x-ray of the dynamics of the occupations market in the cultural heritage sector
Radiografierea dinamicii pieţei ocupaţiilor din sectorul patrimoniului cultural
Among the factors that influence the market of occupations in the cultural heritage sector, we can identify the technological development.
Din punctul de vedere al factorilor care influenţează piaţa ocupaţiilor din sectorul patrimoniului cultural putem identifica dezvoltarea tehnologică.
The impact of the technological development at the level of the occupations dynamics is materialised in:
Impactul dezvoltării tehnologice la nivelul dinamicii ocupaţiilor se cristalizează prin:
• The creation of new needs in the occupations market in terms of skills and knowledge.
• Crearea unor nevoi noi în piaţa meseriilor în termeni de abilităţi, cunoştinţe.
• Work automation, which leads to the replacement of some human skills and to the disappearance of certain occupations.
• Mecanicizarea muncii ce duce la substituirea unor abilităţi umane şi dispariţia anumitor ocupaţii.
Therefore, the development of technology and the appearance of the online environment generate a mismatch between the skills and knowledge of older people and the needs of an institution in the cultural heritage sector.
Cu toate acestea, dezvoltarea tehnologiei şi apariţia mediului online generează o neconcordanţă între abilităţile şi cunoştinţele persoanelor mai în vârstă şi nevoile unei instituţii din sectorul patrimoniului cultural.
Such situations appear frequently in the administrative, communications and PR departments, which require the channelling of the activities to the digital environment, via computers.
Astfel de situaţii apar frecvent în departamentele administrative şi de comunicare, relaţii cu publicul, departamente ce presupun canalizarea activităţilor spre mediul digital cu ajutorul calculatorului.
The lack of flexibility and the lack of a re-specialisation desire hamper the activities of such institutions: „In the organisation I represent, I found people employed for over 20 years in the institution, the age average being somewhere at 50+, who were not at all up-to-date with the workforce requirements in the positions they occupied.
Lipsa de flexibilitate şi lipsa dorinţei de respecializare îngreunează desfăşurarea activităţilor unor astfel de instituţii: „Am găsit în organizaţia pe care o reprezint nişte oameni angajaţi de peste 20 de ani în instituţie, media de vârstă fiind undeva la 50+, care nu erau deloc la zi cu cerinţele din câmpul muncii pentru poziţiile pe care ei le ocupă.
On the other hand, another characteristic of the cultural heritage sector is the need for interdisciplinarity.
Pe de altă parte, o altă caracteristică a sectorului patrimoniului cultural este nevoia de interdisciplinaritate.
Interdisciplinarity is a need that can be found at the level of cultural and creative sectors, directly affecting the manner in which new occupations are configured, as well as the way certain occupations vanish from the labour market.
Interdisciplinaritatea este o nevoie ce se poate regăsi la nivelul sectoarelor culturale şi creative şi afectează direct modul în care se configurează noile ocupaţii, dar şi modul în care anumite ocupaţii dispar de pe piaţa muncii.
As for myself, I reach the point where I know how to do management projects, book-keeping, PR, alongside with my architecture workshops."
Eu într-un proiect ajung să ştiu să fac şi management de proiect, şi contabilitate, şi PR, şi să-mi ţin şi workshopurile de arhitectură.
(NGO representative)
" (reprezentant ONG)
In-depth exploration of the situation of CCS occupations 211
Explorarea în profunzime a situaţiei ocupaţiilor din SCC 171
The pressure for accessing cultural funds, which exists particularly in small non-governmental organisations, also raises the pressure for interdisciplinarity; certain processes of adjustment to this situation occur: re-specialisation or ongoing learning processes.
Presiunea pentru accesarea fondurilor culturale, existentă în special în organizaţii mici de tip neguvernamental, naşte si presiunea către interdisciplinaritate, configurându-se anumite procese de adaptare la această situaţie, procese de tipul respecializare sau procese ce se înscriu sub demersul de învăţare continuă.
Nevertheless, interdisciplinarity raises hybrid occupational needs, requiring the interweaving of abilities and skills from different disciplines / fields.
Cu toate acestea, interdisciplinaritatea naşte nevoi ocupaţionale hibride, ce presupun împletirea abilităţilor şi competenţelor din discipline / domenii diferite.
An example would be the museum / exhibition designer - an occupation which must combine abilities and skills from the sphere of art and creation with abilities from the sphere of architecture (spatiality conceptualisation) and with information / knowledge from the field of history: „The museum designer is the one who deals with the re-conceptualisation of spatiality, with the changes pertaining to spatiality.
Un exemplu în această direcţie este designerul de muzeu / expoziţii, ocupaţie ce trebuie să îmbine abilităţi şi competenţe din zona artistică, de creaţie, cu abilităţi din zona arhitecturală (gândirea spaţialităţii) şi cu informaţii / cunoştinţe din zona istoriei: „Designerul de muzeu este cel care se ocupă cu regândirea spaţialităţii si a modificărilor ce ţin de spaţialitate.
All these changes in the demands and needs generate the following problems pertaining to the recruitment and employment of experts:
Toate aceste modificări ale cerinţelor şi nevoilor generează următoarele probleme ce ţin de recrutarea si încadrarea specialiştilor, şi anume:
At the same time, there is also the problem of the outdated occupational standards and education level related to occupations, which do not reflect the reality in the labour market.
Totodată, există problema neactualizării standardelor ocupaţionale şi a nivelului de studii aferent ocupaţiilor, acestea nereflectând realitatea din piaţa muncii.
The solutions identified by the respondents for this kind of situations are:
Aşadar, soluţiile identificate de respondenţi pentru abordarea unor astfel de situaţii sunt:
• externalisation of certain activities to collaborators, with the purpose to meet a punctual, short-term organisational need
• Externalizarea anumitor activităţi colaboratorilor în vederea satisfacerii unor nevoi organizaţionale punctuale, pe termen scurt.
Such an example is the occupation of conservator, which on the legal documents appears only with high school education, while in the labour market there are conservators with higher education: „For example, there is the conservator with high school education and the conservator with higher education.
Un astfel de exemplu este ocupaţia de conservator, ce apare încadrată în documentele legislative ca fiind doar cu studii medii, pe când în piaţa muncii există conservatorii cu studii superioare: „De exemplu există conservatorul cu studii medii şi conservatorul cu studii superioare.
But in the COR there is no conservator with higher education, so, where do I put him, in order not to affect his salary?
Dar în COR nu am conservator cu studii superioare, aşa că unde îl bag ca să nu-i stric grila de salarizare?
&gt; Discrepancy between the professional training in the educational system and the reality of the labour market.
&gt; Discrepanţa dintre formarea profesională din sistemul educaţional şi realitatea din piaţa muncii.
According to the European Centre for the Development of Vocational Training (2010), there are four situations of match and mismatch, respectively, as regards the skills, in relation to the education level.
Conform Centrului European pentru Dezvoltarea Formării Vocaţionale (2010), există patru situaţii de concordanţă, respectiv neconcordanţă în rândul abilităţilor, în raport cu nivelul de educaţie.
Thus, we may find:
Astfel, putem întâlni:
• „Match between education and skills;
• „Concordanţă în rândul educaţiei şi abilităţilor;
• Education superior to the needs, but match in skills;
• Educaţie superioară nevoilor, dar concordanţă în rândul abilităţilor;
• Match in education, but skills superior to the required level;
• Concordanţă în rândul educaţiei, dar abilităţi peste nivelul cerut;
• Education superior to the needs and skills above the required level."
• Educaţie superioară nevoilor şi abilităţi peste nivelul cerut."
In the sector of the cultural heritage we find the situation where there is no match between the level of formal education and the skills required by the employer.
În cadrul sectorului patrimoniului cultural se întâlneşte situaţia în care nu există o concordanţă între nivelul de educaţie formală şi abilităţile cerute de angajator.
This imbalance between the workforce demand and supply is also fed by the need for interdisciplinarity, which becomes more and more present in this sector.
Acest dezechilibru dintre cererea de muncă şi oferta de muncă este alimentat şi de nevoia de interdisciplinaritate ce devine din ce în ce mai prezentă în acest sector.
The solutions identified by the respondents in order to respond to this imbalance are:
Soluţiile identificate de respondenţi pentru a răspunde la acest dezechilibru sunt:
212 In-depth exploration of the situation of CCS occupations
172 Explorarea în profunzime a situaţiei ocupaţiilor din SCC
• Ongoing learning via training courses;
• Învăţare continuă prin apelarea la cursuri de formare.
• Organising workshops and conferences wherein experience exchanges are carried out, between national and international experts.
• Organizarea unor ateliere si conferinţe în care se realizează un schimb de experienţă între specialişti din ţară şi specialişti din afara ţării.
&gt; Lack of specialised workforce supply.
&gt; Lipsa ofertei de muncă specializate.
A specific problem of the heritage sector is the disappearance of certain occupations, i.e. experts on the labour market, although the need still exists in the market.
O problemă specifică sectorului de patrimoniu o reprezintă dispariţia anumitor ocupaţii în termeni de specialişti de pe piaţa muncii, deşi nevoia încă există în piaţă.
This is the case of crafts and craftsmen that are disappearing from the market, because of the technology and mass production, although there still are certain sectors that need their abilities and skills: „There are many occupations that are disappearing and there is still a need for them.
Este cazul meşteşugurilor şi al meşteşugarilor care, din cauza tehnologizării şi producţiei de masă, ajung să dispară din piaţă, deşi mai există anumite sectoare care au nevoie de abilităţile şi competenţele acestora: „Sunt foarte multe ocupaţii care se pierd si e nevoie de ele.
For example, we collaborate with an architecture office and there, in Tibăneşti, there is a mansion where some French travail companies operate; they prepare journeymen for the occupation of blacksmith.
De exemplu, noi colaborăm cu un birou de arhitectură si acolo la Tibănesti este un conac unde sunt companii de travail din Franţa care pregătesc câte o calfă, vorbesc pe funcţia de fierar.
They brought a specialist from France and several children from the local village go there and take blacksmith courses with the respective journeyman."
Au adus un specialist din Franţa si sunt câţiva copii din scoala de acolo din sat care vin si iau cursuri de fierărie cu calfa respectivă.
(NGO representative)
" (reprezentant organizaţie non-guvernamentală)
Comparative analysis of the public, private and nongovernmental sectors, in the sphere of cultural heritage
O analiză comparativă a sectorului public, privat şi ONG din sfera patrimoniului cultural
The differences between the public, private and nongovernmental environments in terms of needs and demands of the occupational market in the cultural heritage sector occur depending on the bureaucratisation level and sociodemographic structure of the employed personnel in these fields.
Diferenţele dintre mediul public, privat şi ONG în termeni de nevoi şi cerinţe pe piaţa ocupaţională în sectorul patrimoniului cultural se cristalizează în funcţie de nivelul de birocratizare şi în funcţie de structura socio-demografică a personalului încadrat în astfel de domenii.
Therefore, from the viewpoint of the bureaucratic administrative structures, the public organisations have a lower level of flexibility, as there are many rigid procedures that regulate the organisational activity: „We heard that in the new law on public acquisitions it is no longer allowed to split the contracts.
Aşadar, din perspectiva structurilor administrativ birocratice, organizaţiile publice prezintă un nivel mai redus de flexibilitate, existând multe proceduri rigide ce reglementează activitatea organizaţională: „Am auzit că în noua lege a achiziţiilor publice nu mai ai voie să spargi contractele.
For example, I was setting up an exhibition.
Că eu, de exemplu, fac o expoziţie.
And I took exhibits from seven national museums and five from museums abroad, and they said no, you must have a block insurance policy for all, a single service: acquisition of insurance policies
Si am de luat piese de la sapte muzee din ţară si cinci din străinătate si mi-au zis că nu, poliţă bloc pentru toate, un
for insuring heritage pieces.
singur serviciu: achiziţii poliţe de asigurări piese patrimoniu.
And I argued with them and tried to explain them: 'Sir, I bring some of them by plane, some by train, some by car.
Si m-am certat cu ei si să le explic: «Domnule, eu le aduc unele cu avionul, unele cu trenul, unele cu masina.
Some come from abroad, some from the country, some of them will stay here for three days, some will stay for seven days...
Unele vin din afară, unele din ţară, unele stau trei zile, unele stau sapte zile...
Cause the new law on public acquisitions says so: you are not allowed to split the contracts.
Că asa zice noua lege a achiziţiilor publice: nu ai voie să spargi contractele.
" (representative of a public organisation)
" (reprezentant organizaţie publică)
The lack of this bureaucracy in the private and nongovernmental sectors facilitates the development of cultural events, as well as the externalisation of certain activities to collaborators: „When we have exhibitions, we resort to a design company for posters and promotional materials, we do not have a specialised person in our NGO, but we get along with it" (NGO representative).
Lipsa acestei birocraţii în domeniul privat şi neguvernamental facilitează desfăşurarea evenimentelor culturale, dar şi externalizarea anumitor activităţi colaboratorilor: „Când avem expoziţii apelăm la o firmă de design pentru afise si materiale promoţionale, nu avem om specializat în ONG, dar ne descurcăm" (reprezentant ONG).
Therefore, in the end, the bureaucratic administrative structure influences the manner in which every organisation satisfies its personnel needs, its needs for new abilities and skills that appear on the way.
Aşadar, structura administrativ-birocratică ajunge să influenţeze modul în care fiecare organizaţie satisface nevoile de personal, de abilităţi şi competenţe apărute în cadrul acesteia.
An x-ray of the dynamics of the occupations market in the field written culture
Radiografierea dinamicii pieţei ocupaţiilor din domeniul culturii scrise
Based on creation, editing, publishing and distribution activities, the field of written culture deals with books, periodicals, magazines and newspapers, regardless of their print or digital format.
Pornind de la activităţile de creaţie, editare, publicare şi distribuţie, domeniul culturii scrise are în centru drept obiecte culturale cărţile, publicaţii periodice, reviste şi ziare, indiferent de formatul tipărit sau digital.
49 The analysis starts from the experiences of the respondents operating both in the public and in the private or NGO field.
49 Analiza porneşte de la experienţele respondenţilor ce desfăşoară activităţi atât în domeniul public, cât şi în cel privat sau ONG.
Regardless of the field, they share the same problems in recruitment and employment, which further highlights administrative problems.
Indiferent de domeniu, problemele de recrutare şi încadrare sunt comune, ceea ce semnalează mai departe probleme la nivel administrativ.
The differences, however, occur in the small details and adopted solutions for the success / good operation of the organisation and for meeting its needs.
Diferenţe însă apar în micile particularităţi şi soluţii adoptate astfel încât succesul / buna funcţionare şi nevoile organizaţiei să fie asigurate.
In-depth exploration of the situation of CCS occupations 213
Explorarea în profunzime a situaţiei ocupaţiilor din SCC 173
Factors that determine the dynamics of occupations in the written culture sector
Factori ce determină dinamica ocupaţiilor în sectorul culturii scrise
In the written culture sector, technology was identified as the main factor that generates changes in the employer's needs.
În sectorul culturii scrise, tehnologia a fost identificată drept factorul principal generator de modificări în ceea ce priveşte nevoile angajatorului.
The fast progress of technology determines a permanent need for updating the entire cultural sector.
Progresul rapid al tehnologiei face ca întregul sector cultural să fie într-o continuă nevoie de actualizare.
But how do the technological changes exert their influence?
Care sunt însă modurile în care schimbările tehnologice îşi exercită influenţa?
An example may be the evolution of the cultural product: in the written culture sector we are dealing with the appearance of e-books.
Un astfel de exemplu poate fi cel al evoluţiei produsului cultural, în cazul sectorului culturii scrise fiind vorba despre apariţia cărţilor electronice (e-book).
They brought along new means of communicating with the public and therefore new abilities and skills are required: „We have all kinds of supports which we must cover on the level of skills, the electronic book, promoting the book on the social media, which has already become a stand-alone occupation.
Odată cu acestea, au apărut noi mijloace de comunicare cu publicul, astfel fiind necesare noi abilităţi şi competenţe: „Ai tot felul de suporturi pe care trebuie să le susţii în planul competenţelor, cartea electronică, promovarea cărţii în social media, care este deja o meserie în sine.
Because we have to do all these things; we even searched in the COR to see if these occupations exist, we do not have these skills in the librarian standards.
Pentru că ai de făcut, noi chiar ne-am uitat în COR să vedem dacă există, noi în standardele de bibliotecar nu am trecut competenţele astea.
Technology creates new needs at organisation level, and the old occupations cannot meet these needs entirely.
Tehnologia creează noi nevoi la nivel organizaţional, nevoi la care vechile ocupaţii nu mai pot răspunde în totalitate.
New occupations appear, such as the digital librarian, who has additional skills as compared to the activity standards of a common librarian.
Apar astfel ocupaţii noi precum bibliotecarul digital, care are competenţe suplimentare standardelor de activitate ale unui bibliotecar obişnuit.
As foreseen for other cultural sectors, the new communication channels (and not only) allow the access to new ideas, information - organisations make contact with other ways of organising, with other structures and ideas, strategies, as well as with occupations that do not have an equivalent in Romania: „Outside our country there is the digital librarian.
Aşa cum a fost estimat şi în cazul altor sectoare culturale, noile canale de comunicare (şi nu numai) permit accesul la noi idei, informaţii - organizaţiile iau contact cu alte moduri de organizare, cu alte structuri şi idei, strategii, precum şi cu ocupaţii ce nu îşi au echivalentul în România: „În străinătate există bibliotecarul digital.
It is a skill.
E o competenţă.
Or there are librarians who are ultra-specialised in this and they know more, this digital librarian is a kind of computer expert and knows more.
Sau sunt bibliotecari care sunt ultraspecializaţi în asta si ştiu mai multe, bibliotecarul ăsta digital e un fel de informatician şi ştie mai mult.
Or the system librarian.
Sau bibliotecarul de sistem.
So, specialised branches appear, requiring advanced skills of technology use.” (representative of a public organisation)
Deci îţi apar nişte ramificaţii care sunt specializate şi presupun competenţe avansate de utilizare a tehnologiilor.
For example, there can be several types of librarian occupations (among which the digital
De exemplu, ocupaţia de bibliotecar poate fi de mai multe feluri
librarian), but these umbrella-occupations share the same skills; the difference lies in the specificities more concretely related to certain activities.
(printre care şi cea de bibliotecar digital), însă ceea ce au în comun astfel de ocupaţii-umbrelă sunt competenţele, diferenţierea pornind de la specificităţi legate ceva mai concret de activităţi.
Cultural sectors, as defined earlier, are based on the production of contents, and this is why it is elementary and essential for their existence and success that that content reach the public.
Sectoarele culturale, precum au fost definite mai devreme, se bazează pe producerea de conţinut, de aceea este elementar, esenţial existenţei şi succesului lor ca acel conţinut să ajungă la public.
At this point problems often occur, mainly within the public organisations.
Aici apar adeseori probleme, cu precădere în rândul organizaţiilor publice.
The evolution of the communication channels (the Internet) and the transmission / dissemination of information have suffered changes.
Evoluţia canalelor de comunicare (internet) şi ceea ce presupune transmiterea / difuzarea de informaţii au suferit schimbări.
Thus, the needs cluster around the communication strategy, or even around the organisation's image and visibility, materialising in occupations such as social media expert or (cultural) marketing expert: „There are skills required for marketing, but they are not explained very well on the social media, because this is something else already ...
Astfel, nevoile se concentrează în jurul strategiei de comunicare, sau chiar în jurul imaginii şi vizibilităţii organizaţiei, cristalizându-se în ocupaţii precum specialist social media sau specialist marketing (cultural): „Există competenţe chiar la marketing, dar nici alea explicitate foarte bine pe social media, pentru că asta e deja o altă bucată.
And if you look at this ongoing training market, you find several companies that provide a twoday course.
Si dacă te uiţi şi în piaţa asta de formare continuă, ai câteva firme care îţi furnizează un curs de două zile.
Let's be serious, what could that person teach you?
Să fim serioşi, ce ar putea să înveţe omul ăla?