natgillin/translations-raw huggingface dataset:
At the opposite pole, de-centralisation represents the state's recognition of the other public communities, where the administrators are elected from the local population and have the fiscal power to set the taxes for their community12.
La polul opus, descentralizarea reprezintă recunoaşterea de către stat a celorlalte colectivităţi publice, în care administratorii sunt aleşi de populaţia din teritoriu şi au puterea fiscală de a determina impozitele pentru comunitatea lor.
The main idea in de-centralisation is that every citizen has the right to decide how their tax and duty money is redistributed locally
12 Ideea de bază în descentralizare este că fiecare cetăţean are dreptul să decidă cum sunt redistribuiţi la nivel local banii pe care îi plăteşte pentru taxe şi impozite şi prezumţia că administraţiile publice locale vor acţiona conform aşteptărilor comunităţii pe
D'Angelo and P. Vesperini, Poliques culturelles en Europe: une approche
D'Angelo si P. Vesperini, Poliques culturelles en Europe: une approche
In Romania, the de-centralisation included the transfer of the cultural institutions from the subordination and financial support of the Ministry of Culture to the subordination of local public administrations.
13 În România descentralizarea a inclus trecerea instituţiilor culturale din subordinea şi susţinerea financiară a Ministerului Culturii în subordinea administraţiilor publice locale.
This process had the vicious effect of reducing the cultural supply and number of cultural institutions in those communities where the public administration representatives either did not understand the role of culture, or they had no sufficient financial or specialised human resources to manage this field, so vulnerable and so important at the same time.
Acest proces a avut ca efect pervers reducerea ofertei culturale şi a numărului de instituţii culturale în acele comunităţi în care reprezentanţii administraţiei publice fie nu au înţeles rolul culturii, fie nu au avut resurse financiare suficiente sau umane specializate să administreze acest domeniu, atât de vulnerabil şi de important în acelaşi timp.
Another important aspect in the democratisation process is the aesthetic discourse, which can be legitimised and officialised through public policies.
Un alt aspect important în procesul democratizării este acela al discursului estetic, care poate fi legitimat şi oficializat prin politicile publice.
The artists are the main promoters of democracy, because the condition itself of creativity involves the freedom of thought, of conscience and creation.
Artiştii sunt principalii promotori ai democraţiei pentru că însăşi condiţia creativităţii presupune libertatea de gândire, de conştiinţă şi de creaţie.
We may say, paraphrasing George Orwell, that if the freedom of thought perishes, culture is doomed.
Parafrazându-l pe George Orwell am putea spune că dacă libertatea de gândire piere, cultura este condamnată.
In the chapter The Prevention of Literature, Orwell draws the attention on the danger of totalitarianism on culture, as well as on the fact that "the independence of the writer and the artist is eaten away by economic forces, and at the same time it is undermined by those who should be its defenders."
În capitolul Lichidarea literaturii, Orwell atrage atenţia asupra pericolului pe care îl reprezintă totalitarismului asupra culturii, dar şi asupra faptului că „independenţa scriitorului şi artistului e erodată de forţe economice obscure şi, în acelaşi timp e subminată de cei care ar trebui să fie apărătorii ei".14
We note that this trend exists in Romania, too, and the solutions are not to be invented, but only taken over from other cultural spaces, which have tested various scenarios of cultural policies, and then they should be adapted to the national specificity.
Aceasta presupune faptul că statul ar trebui să-şi asume rolul de mediator sau intermediar între artist şi publicul său, să creeze condiţiile optime de apariţie şi diseminare a operelor culturale, să promoveze creaţia contemporană la nivel naţional şi internaţional.
This involves the fact that the state should assume the role of an agent or mediator between the artist and his/her public, it should create optimal conditions for the appearance and dissemination of cultural works and promote the contemporary creation at national and international level.
În acest fel, statul poate să sprijine indirect artistul şi să-i înlesnească procesul creativ, degrevându-l de grijile materiale cotidiene, fără să-l transforme în asistat social şi fără să-l facă dependent de subvenţiile publice prin care, în anumite situaţii, statul se poate prevala de statutul de finanţator pentru a influenţa procesul estetic.
The work of art itself entails an act of adhesion, of expression of the public's taste and interest, and the cultural practices create spontaneous loyalties, which transcend the time and the place of the cultural act16.
Cu cât artiştii şi creaţiile lor au mai multă libertate (ca mobilitate, dar şi ca independenţă conceptuală), cu atât mai mult publicul va fi atras spre consum şi participare.
Thus, the artist is a creator of meanings, as well as of loyalties, he/she has power in the realm of ideas and symbols, and in the contemporary society, deemed informational or a society of signs, his/her role should be all the more important.
Este cunoscut faptul că, dincolo de practicile de petrecere a timpului liber, consumatorii de bunuri şi servicii culturale sunt în căutare de produse identitare, de simboluri şi valori la care să adere şi pe care să le împărtăşească cu ceilalţi.
15 D. E. Raţiu, op. cit., p. 59
În acest sens
16 J. Caune, «La democratisation culturelle : une evaluation a construire», in
15 D. E. Raţiu, op. cit., p. 59
P. Poirrier, Politiques et pratiques de la culture, 2010, pp 18-19
16 J. Caune, «La democratisation culturelle : une evaluation a construire», in
adhere to and share with the others.
P. Poirrier, Politiques et pratiques de la culture, 2010, pp 18-19
We can interpret in this sense the withdrawal of the public from the public spaces of consumption or the orientation towards digital cultural products.
putem interpreta retragerea publicului din spaţiile publice de consum sau orientarea spre produse culturale digitale.
The policy of supporting the cultural offer through subsidies is another aspect of the cultural democratisation.
Politica susţinerii ofertei culturale prin subvenţii este un alt aspect al democratizării culturii.
This policy entails supporting the creation where the production costs are higher than the revenues from ticket selling or where the private sponsors are not interested, as they do not see shortterm benefits, as well as where there should be a support for the productions which experiment new, less popular artistic means or forms, yet important for the growth of knowledge and attainment of artistic achievement.
Această politică presupune susţinerea creaţiei acolo unde costurile de producţie depăşesc încasările din bilete sau unde sponsorii privaţi nu sunt interesaţi deoarece nu percep beneficii pe termen scurt, dar şi acolo unde trebuie susţinute producţiile de experimentare de noi mijloace sau forme artistice, mai puţin gustate de publicul larg, dar care sunt importante pentru creşterea cunoaşterii şi atingerea performanţei artistice.
Furthermore, this policy is vital for the national heritage conservation and preservation activities, or from the viewpoint of education, professional training and of shaping the appetite for culture.
De asemenea, această politică este vitală pentru activităţile de conservare şi prezervare a patrimoniului naţional sau din perspectiva rolului de educaţie, de formare profesională şi de formare a apetitului pentru cultură.
It is known that cultural practices change quite slowly, in certain fields in particular.
Este cunoscut faptul că practicile culturale se schimbă destul de lent, mai ales pe anumite domenii.
When we speak about cultural practices, we must operate three distinctions: between the domestic practices and the public practices; between passive practices and active ones (involving the creative engagement of people) and between individual and collective practices"20.
Când vorbim despre practici culturale trebuie operate trei distincţii: între cele domestice şi cele publice; între cele pasive şi cele active (cu implicarea creativă a oamenilor) şi între practicile individuale şi cele colective".20
In the 2016 edition, like in the previous editions of the Cultural Consumption Barometer, we analysed both public practices (of cultural participation) and non-public practices, performed mainly within the domestic space.
În ediţia din anul 2016, la fel ca în ediţiile anterioare ale Barometrului de Consum Cultural, am analizat atât practicile publice (de participare culturală), cât şi cele non-publice, realizate preponderent în spaţiul domestic.
In the special module we approached the cultural democratisation from the viewpoint of the access to the public cultural infrastructure and of the social impact of culture, as it was perceived by the general population.
În modulul special am abordat democratizarea culturală din perspectiva accesului la infrastructura culturală publică şi a impactului social al culturii, aşa cum a fost perceput de populaţia generală.
We focused on the seniors, a category of public defined as vulnerable, which has gradually drawn the attention of the public policies makers lately.
Ne-am concentrat atenţia asupra seniorilor, o categorie de public definită ca grup vulnerabil şi care a intrat în ultima perioadă din ce în ce mai mult în atenţia politicilor publice.
Last, but not least, we have tackled an in-depth approach of the issues of reading and music and dance practices and preferences, as a follow-up of our undertaking to know the public taste for contemporary creation.
În final, dar nu în ultimul rând, am aprofundat problematica lecturii şi a practicilor şi preferinţelor de muzică şi dans, în continuarea demersului de cunoaştere a gustului public pentru creaţia contemporană.
It is important to mention that the results of the Barometer re-confirm some of the general and specific objectives, as well as some of the directions of actions included in the Sectoral Strategy in the Field of Culture and National Heritage for the period 2014-2020, which we re-tackle in a synthetic version.
Este important de menţionat faptul că rezultatele Barometrului reconfirmă o parte din obiectivele generale şi specifice şi din direcţiile de acţiune incluse în Strategia Sectorială în Domeniul Culturii şi Patrimoniului Naţional pentru perioada 2014-2020, pe care le reluăm într-o versiune sintetică.
The chapter Public Cultural Infrastructure and Social Impact of Culture presents the results of the cultural policies and of the cultural democratisation process, from the viewpoint of the official statistics and of the analysed population's perception.
Capitolul Infrastructura culturală publică şi impactul social al culturii prezintă rezultatele politicilor culturale şi ale procesului de democratizare culturală, din perspectiva statisticilor oficiale şi a percepţiei populaţiei analizate.
The results highlight the relation of dependence between the level of the cultural infrastructure, the level of the cultural consumption in the public space and the perception on the social impact of culture.
Rezultatele evidenţiază relaţia de dependenţă între nivelul infrastructurii culturale, nivelul consumului cultural în spaţiul public şi percepţia impactului social al culturii.
Although the level of the infrastructure is relatively high at national level, in certain regions this structure is deficient and has been decreasing lately, the cultural consumption level is low and so is the social impact perceived by the population.
Deşi nivelul infrastructurii la nivel naţional este unul relativ ridicat, în anumite zone această structură este deficitară şi în scădere în ultima perioadă, nivelul de consum cultural este unul scăzut, la fel şi impactul social perceput de populaţie.
A possible explanation is related to the quality of the cultural offer, which highly depends on the cultural management capacity, on the number and quality of the professionals who operate within the cultural institutions and on the degree of endowment with cultural equipment.
O posibilă explicaţie este legată de calitatea ofertei culturale, ce depinde în mai mare măsură de capacitatea de management cultural, de numărul şi calitatea specialiştilor care activează în instituţiile culturale şi de gradul de dotare cu echipamente culturale.
The data can be very useful for the cultural strategies and policies both at local and central level.
Datele pot fi foarte utile strategiilor şi politicilor culturale deopotrivă la nivel central şi local.
Moreover, they can be of great interest for the representatives of the cultural institutions from the viewpoint of the vision and management plan, which must take these results into account.
De asemenea, ele pot fi de mare interes pentru reprezentanţii instituţiilor culturale din perspectiva viziunii şi a planului de management care ar trebui să ţină cont de aceste rezultate.
From the viewpoint of using these results for the future public policies we recommend:
Din perspectiva utilizării acestor rezultate pentru viitoarele politici publice recomandăm:
• Development of the cultural infrastructure by rehabilitating the existing one and building new facilities.
• Dezvoltarea infrastructurii culturale prin reabilitarea celei existente şi prin construirea de noi facilităţi.
• Growth and diversification of the level of equipment with cultural / polyvalent infrastructure in the urban areas, including the recovery and cultural reconversion of industrial spaces/buildings or other abandoned, closed-down places.
• Creşterea şi diversificarea nivelului de echipare cu infrastructură culturală / polivalentă în mediul urban, inclusiv prin recuperarea şi reconversia culturală a unor spaţii / clădiri industriale sau altele, dezafectate sau abandonate.
• Support for the rehabilitation of the basic cultural infrastructure in the rural and urban (small town) areas, by following-up and adapting the former National Programme for the rehabilitation of the rural culture houses.
• Susţinerea reabilitării infrastructurii culturale de bază din mediul rural şi urban oraşe mici, prin continuarea şi abdatarea fostului Program Naţional de reabilitare a căminelor culturale.
• Support for partnerships between regional, county and local authorities in order to achieve common investments in the rehabilitation, modernisation and / or building of an infrastructure appropriate for the cultural consumption needs and patterns of the current period, addressing the entire region.
• Susţinerea de parteneriate între autorităţile regionale, judeţene şi locale pentru realizarea în comun de investiţii în reabilitarea, modernizarea şi/ sau construirea unei infrastructuri adecvate nevoilor şi tiparelor de consum cultural ale perioadei actuale, cu adresabilitate la nivelul întregii regiuni.
• Support for programmes and partnerships (private entities included) for the modernisation and diversification of the cultural practice equipment, in parallel with the appropriate professional training of cultural animators and of all the operators that use it in their own activity and/or in their relation with the consumer.
• Susţinerea de programe şi parteneriate inclusiv cu mediul privat, pentru modernizarea şi diversificarea echipamentelor de practică culturală în paralel cu formarea profesională adecvată a animatorilor culturali şi a tuturor operatorilor care le utilizează în activitatea proprie şi/sau în relaţia cu consumatorul.
Note: Extract from the Sectoral strategy in the field of culture and national heritage for the period 2014-2020, available at http://www.culturadata.ro/wp-content/uploads/2014/05/STRATEGIA_SECTORIALA.pdf
Extras din Strateg/a sectorială în domeniul culturii si patrimoniului naţional pentru perioada 2014-2020 disponibil la http://www.culturadata.ro/wp-content/uploads/2014/05/STRATEGIA_SECTORIALA.pdf
The chapter Objectified Cultural Capital presents a typology of the equipment with cultural objects or with objects that facilitate the domestic cultural consumption.
Capitolul Capitalul cultural obiectificat prezintă o tipologie a dotărilor cu obiecte culturale sau care facilitează consumul cultural domestic.
The authors use the concept of cultural capital to explain the relationship between people and objects, in order to identify their manner of utilisation, and to translate the values they express.
Autorii folosesc conceptul de capital cultural obiectificat pentru a explica relaţia oamenilor cu obiectele, pentru a identifica modul de utilizare a acestora şi pentru a traduce valorile pe care le exprimă.
Similarly to the previous years, the percentages of non-public consumption record the highest values, regardless of the reference cultural fields, as compared to the percentages recorded for the cultural consumption in the public space.
La fel ca în anii anteriori, procentele de consum non-public înregistrează cele mai mari valori, indiferent de domeniile culturale la care ne referim, comparativ cu procentele înregistrate la consumul cultural în spaţiul public.
This highlights the people's tendency to withdraw to a familiar environment, where the cultural consumption depends on a domestic infrastructure which anyone can structure and customise at their own will,
Aceasta evidenţiază tendinţa oamenilor de retragere spre un mediu familiar, în care consumul cultural este dependent de o infrastructură domestică pe care fiecare şi-o poate structura şi personaliza după bunul plac, în funcţie de
depending on their economic, social and cultural capital, as well as a certain increase of the living standard, resulting in the purchase of technology.
capitalul economic, social şi cultural pe care îl deţine, dar şi o oarecare creştere a nivelului de trai, cu consecinţa achiziţionării de tehnologie.
The new technologies play a more and more important role, and the degree of equipment of the households and the manner in which these technologies are used are important for the understanding of consumption practices.
Noile tehnologii joacă un rol din ce în ce mai important, iar gradul de dotare al gospodăriilor şi modul în care sunt folosite aceste tehnologii sunt importante pentru înţelegerea practicilor de consum.
The authors have identified six distinct groups of population, by objectified cultural capital and socio-demographic characteristics.
Autorii au identificat şase grupuri de populaţie distincte din punctul de vedere al capitalului cultural obiectificat şi al caracteristicilor socio-demografice.
The data provide important information for the organisations operating in the cultural and creative sectors and are critical for the future policies regarding the digitisation.
Datele oferă informaţii importante pentru organizaţiile care activează în sectoarele culturale şi creative şi sunt esenţiale pentru viitoarele politici pe tema digitizării.
From this point of view, we recommend:
Din această perspectivă recomandăm:
• Promoting digitisation and online accessibility of national cultural resources.
• Promovarea digitizării şi accesibilitatea online a resurselor culturale naţionale.
• Increase of Romania's contribution to the resources displayed by the European Digital Library.
• Creşterea contribuţiei României la resursele expuse de Biblioteca Digitală Europeană.
• Using digital tools to increase the access to national cultural resources.
• Utilizarea instrumentelor digitale pentru creşterea accesului la resursele culturale naţionale.
• Using digital tools to protect and promote the national cultural heritage.
• Utilizarea instrumentelor digitale pentru protejarea si promovarea patrimoniului cultural naţional.
• Using digital tools to transform the manner of producing and experiencing arts and culture.
• Utilizarea instrumentelor digitale pentru transformarea modului in care artele si cultura sunt produse si experimentate.
• Using digital tools to create a new artistic or cultural forms and to increase and diversify the categories of consumers.
• Utilizarea instrumentelor digitale pentru crearea unei noi forme artistice sau culturale si creşterea si diversificarea categoriilor de consumatori.
• Stimulating the use of digital tools by the public cultural institutions and by the private cultural operators.
• Simularea folosirii instrumentelor digitale de către instituţiile publice de cultură si de către operatorii culturali din mediul privat.
• Promoting the use of digital tools with a view to improving the cultural management system.
* • Promovarea folosirii instrumentelor digitale în vederea îmbunătăţirii sistemului de management cultural.
• Promoting Internet interaction and digital storage, archiving and stock-tracking techniques.
• Promovarea interacţiunii pe internet si a tehnicilor de stocare, arhivare si inventariere digitală.
• Establishment of the legal deposit for digital heritage.
• Instituirea depozitului legal pentru patrimoniu digital
The chapter Forms of participation in cultural and recreational activities in the public space presents a typology of the leisure forms, which the authors consider forms of symbolic consumption.
Capitolul Forme de participare la activităţi culturale şi recreative în spaţiul public prezintă o tipologie a formelor de petrecere a timpului liber, considerate de autoare forme de consum simbolic.
The results show a higher degree of population's participation in community-type activities, followed by the degree of participation in active lifestyle-type activities.
Rezultatele indică un grad mai ridicat de participare a populaţiei la activităţi cu caracter comunitar, urmat de gradul de participare la activităţi specifice unui stil de viaţă activ.
Cultural activities are less practised, as compared to the entertainment and relaxation activities.
Activităţile cu caracter cultural sunt mai puţin practicate, inclusiv comparativ cu cele de divertisment şi relaxare.
The authors point out the existence of a heterogeneity of the forms of participation in cultural and recreational activities at the level of the Romanian society.
Autoarele remarcă existenţa unei eterogenităţi a formelor de participare la activităţile culturale şi recreative la nivelul societăţii româneşti.
The cultural consumption in the public space is occasional, it does not express repeated social practices and is not part of a lifestyle.
Consumul cultural în spaţiul public este ocazional, nu exprimă practici sociale repetate şi nu sunt parte a unui stil de viaţă.
The data of this chapter confirm and strengthen the results of the first
Datele din acest capitol confirmă şi întăresc rezultatele din primul capitol al acestui
chapter of this volume and express the need for massification of the cultural offer and for the promotion of the cultural consumption in the public space, through cultural policies and strategies.
volum şi exprimă nevoia de accesibilizare a ofertei culturale şi de promovare a consumului cultural în spaţiu public prin politici şi strategii culturale.
They should be used by the representatives of the cultural institutions with a view to drawing up management plans and cultural projects that should attract a new public and retain the existing one.
Ele ar trebui utilizate de reprezentanţii instituţiilor culturale pentru elaborarea unor planuri de management şi a unor proiecte culturale care să atragă un public nou şi să-l fidelizeze pe cel existent.
The results also highlight major differences between certain sociodemographic categories, as well as the necessity for public intervention, because on a long term this segmentation of the consumption can generate social exclusion and amplify the existing inequalities.
Rezultatele evidenţiază şi diferenţe majore între anumite categorii socio-demografice, precum şi necesitatea de intervenţie publică, deoarece pe termen lung această segmentare a consumului poate genera excluziune socială şi poate amplifica inegalităţile existente.
From the viewpoint of using these results for future public policies, we recommend:
Din perspectiva utilizării acestor rezultate pentru viitoarele politici publice recomandăm: