natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These data are used for determining the contribution of copyright industries to the national economy in terms of gross value added, employment, profitability, turnover and labour productivity.
Aceste date sunt folosite pentru determinarea contribuţiei industriilor de copyright la economia naţională în termeni de valoare adăugată brută, forţă de muncă, profitabilitate, cifră de afaceri, productivitatea muncii.
The National Institute of Statistics
Institutul Naţional de Statistică:
a) Data about the volume and value of imports and exports by various copyright activities.
a) Date privind volumul şi valoarea importurilor şi exporturilor pe diferite activităţi de copyright.
They are used in the foreign trade analysis.
Ele sunt folosite în analiza comerţului exterior.
b) Data about population, household income and expenditure at national and regional level.
b) Date privind populaţia, nivelul veniturilor şi cheltuielilor gospodăriilor, la nivel naţional şi la nivel de regiune.
Various international institutions (World Bank, WIPO etc.) for data used in the comparisons with external indicators of influence.
Diverse instituţii internaţionale (Banca Mondială, WIPO etc.) pentru date folosite în comparaţii cu indicatorii externi de influenţă.
"Economic Contribution of Copyright Industries in Romania", Romanian Copyright Office, Centre for Studies and Research in Culture (now the National Institute for Research and Training), authors Cătălin Dărăşteanu, Delia Mucicâ, Rodica Pârvu, Valentina Vasile si Gheorghe Zaman, Editura Fundaţiei Pro, 2008;
„Contribuţia economică a industriilor bazate pe copyright în România", Oficiul Român pentru Drepturi de Autor, Centrul de Studii si Cercetări în Domeniul Culturii (în prezent Institutul Naţional pentru Cercetare si Formare Profesională), autori Cătălin Dărăşteanu, Delia Mucică, Rodica Pârvu, Valentina Vasile si Gheorghe Zaman, Editura Fundaţiei Pro, 2008;
"Economic Contribution of Copyright Industries to the National Economy in the period 2006-2009", conducted under the project “Promoting Entrepreneurship in Creative Industries'', co-funded by the European Social Fund under the Sectoral Operational Programme Human Resources Development 2007-2013.
„Contribuţia economică a industriilor bazate pe copyright la economia naţională pentru perioada 2006-2009", realizat în cadrul Proiectului „Promovarea antreprenoriatului în domeniul industriilor creative", proiect cofinanţat de Fondul Social European în cadrul Programului Operaţional Sectorial Dezvoltarea Resurselor Umane 2007-2013.
The study was conducted by Centre for Studies and Research in Culture (now the National Institute for Research and Training) ,2010
Studiul a fost realizat de către Centrul de Studii şi Cercetări în Domeniul Culturii (în prezent Institutul Naţional pentru Cercetare şi Formare Profesională), 2010;
"Guide on Surveying the Economic Contribution of the Copyright Industries", World Intellectual Property Organization, 2012;
„Guide on Surveying the Economic Contribution of the Copyright-Based Industries", World Intellectual Property Organization, 2012;
"Where and What we Export and from Where we Import Culture: Analysis of Romania's trade balance in culture", Centre for Studies and Research in Culture 2010
„Unde si ce exportăm si de unde importăm cultura: Analiza balanţei comerciale a României în domeniul culturii", Centrul de Studii şi Cercetări în Domeniul Culturii, 2010.
Developing young people creativity and creative potential
si potenţialul creativ pe segmentul tinerilor
Authors: Ştefania Voicu, Alexandru Dragomir, Simona Barlaboi
Autori: Ştefania Voicu, Alexandru Dragomir, Simona Barlaboi
A Case Study: Participants to the National Youth Theatre Festival Ideo Ideis
Studiu de Caz: Participanţii la Festivalul Naţional de Teatru Tânăr Ideo Ideis
Creativity and leisure and cultural habits of young people participating
Creativitate, practici de timp liber şi consum cultural al tinerilor participanţi
Youth and creativity.
Tinerii şi creativitatea.
A qualitative approach 275
O abordare calitativă 239
4.1 Working with young people 275
4.1 Lucrul cu tinerii 239
4.2 Youth projects and their impact 275
4.2 Proiecte cu tinerii şi impactul acestora asupra lor 239
4.3 The profile of young people 277
4.3 Un profil al tinerilor din ziua de azi 240
4.4 Creativity in young people 278
4.4 Creativitatea în rândul tinerilor 242
4.5 Actors responsible for unlocking young people's creative potential 280
4.5 Actorii responsabili de dezvoltarea potenţialului creativ al tinerilor 243
4.6 Other programmes dedicated to youth creativity 281
4.6 Alte programe dedicate creativităţii tinerilor 244
Culture is seen as a driver of social cohesion and human, urban and community development.
Cultura este considerată un motor al coeziunii sociale, al dezvoltării comunitare, urbane si umane.
Similarly, young people can be considered the engine of cultural development; they are active cultural consumers and at the same time they represent the future consumers of cultural and artistic goods.
Tot astfel, tinerii pot fi consideraţi motorul dezvoltării culturii; ei sunt consumatori culturali activi si în acelaşi timp reprezintă viitorul public consumator de evenimente şi bunuri culturale.
However, young people are often not perceived by cultural producers and organizers as an important category of audience.
Cu toate acestea, de multe ori, tinerii nu sunt percepuţi de producătorii şi organizatorii culturali ca fiind o categorie importantă de public.
This happens to a certain extent because young people (especially teenagers) do not have a high power of consumption of cultural events (as they do not have their own income to manage as they please).
Acest lucru se întâmplă într-o anumită măsură pentru că tinerii (în special adolescenţii) nu au o putere mare de consum a evenimentelor culturale (neavând venituri proprii pe care să le poată gestiona cum doresc).
However, young people are users and consumers of culture through other channels than the traditional/classical ones, which they find either difficult to access or not to their liking and, because of that, they choose alternative ways to consume culture.
Cu toate acestea, ei sunt utilizatori şi consumatori de cultură prin alte canale decât cele tradiţionale/clasice la care fie au acces mai greu, fie nu le preferă, alegând alte alternative în locul acestora pentru a consuma cultură.
Although there are not many studies for the moment that deal with young people in relation to their cultural consumption and their creative potential, the changing socio-economic circumstances and the reconfiguration of the international political structures of the recent years have brought these issues to the forefront of public debate.
Deşi nu există la momentul actual un număr mare de studii care abordează subiectul tinerilor din perspectiva consumului lor cultural şi al potenţialului creativ, contextul schimbărilor socio-economice şi cel al reconfigurărilor de la nivelul structurilor politice internaţionale din ultimi ani a adus în atenţie aceste aspecte.
In this regard, we can mention a number of programs (e.g. Youth in Action), studies and reports (Access of Young People to Culture, 2008; Culture, Creativity and the Young: developing public policy, 1999; Culture as a vector for youth development), run by structures such as the European Parliament, the European Commission, the Council of Europe and the United Nations (UNESCO).
În acest sens putem menţiona o serie de programe (ex. Youth in Action), studii şi rapoarte (Acces of Young People to Culture, 2008; Culture, Creativity and the Young: developing public policy, 1999; Culture as a vector for youth development) derulate de structuri ca Parlamentul European, Comisia Europeană, Consiliul Europei sau Naţiunile Unite (UNESCO).
The common discourse of these programs and studies underline the necessity of harnessing the creative potential of young people, who have a leading role in the sustainable development of culture and economy.
Discursul comun al acestor programe şi studii subliniază necesitatea valorificării potenţialului creativ al tinerilor care au un rol principal în dezvoltarea culturii şi a unei economii sustenabile.
One of the reports mentioned above points out that "investing in local cultural resources including tangible and intangible heritage [...], as well as in music, dance, theatre and festivals, can develop sustainable
Unul dintre rapoartele mai sus menţionate punctează: „A investi în resursele culturale, incluzând patrimoniul tangibil şi intangibil [...], în domenii ca dansul, muzica, teatrul şi festivalurile poate dezvolta economii creative sustenabile, poate deschide oportunităţi pentru tineri
creative economies, open up opportunities to youth, and help strengthen identity and social cohesion.
şi poate întări identitatea şi coeziunea socială.
Promoting creativity for and among youth and harnessing young people's creative potential and energy therefore needs to be a priority in finding creative solutions to today's challenges."
Promovarea creativităţii în rândul tinerilor şi valorificarea potenţialului şi energiei creative trebuie să fie o prioritate în găsirea soluţiilor creative la provocările actuale."
The purpose of this study is to conduct a preliminary survey among young people in Romania, to identify their cultural consumption habits and the extent of involvement of teenagers in creative activities in the context of a theatre festival dedicated to teenagers.
Ceea ce studiul de faţă îşi propune este o primă explorare la nivelul tinerilor din România a practicilor de consum cultural şi a gradului de implicare a tinerilor adolescenţi în activităţi creative, folosind contextul unui festival de teatru dedicat adolescenţilor.
The stake of this study is to gather data from young people participating to the theatre festival and from the people specialized in working with young people, and to analyse aspects like youth's perception about creativity and what being creative means to them, their leisure habits, the extent to which they engage in creative activities and their digital and cultural consumption.
Miza acestui studiu este de a aduna date de la tinerii participanţi la festival şi de la persoanele specializate în lucrul cu tinerii şi de a analiza o serie de aspecte ca: percepţii ale tinerilor despre ce înseamnă creativitate şi a fi creativ, practicile tinerilor de a-şi petrece timpul liber, implicarea în activităţi creative, consumul lor digital şi cultural.
The case study about young participants at the National Youth Theatre Festival Ideo Ideis in Alexandria is part of the broader plan of the Institute for Cultural Research and Training to conduct a national survey on young people aged between 15 and 30 years, to monitor their cultural participation in and their consumption of culture, starting from the premise that adolescence is the age when people define their cultural tastes and preferences, and to identify ways to customize cultural offer to address this particular consumer segment.
Studiul de caz despre tinerii participanţi la Festivalul Naţional de Teatru Tânăr Ideo Ideis de la Alexandria face parte din demersul mai amplu al Institutului Naţional pentru Cercetare şi Formare Culturală de a realiza o cercetare la nivel naţional pe categoria tinerilor cu vârste cuprinse între 15 şi 30 de ani care să urmărească participarea şi consumul cultural al acestora, plecând de la teza că la vârsta adolescenţei se formează gusturile şi preferinţele culturale, iar oferta culturală trebuie adaptată şi acestui segment de consumatori.
Before we discuss about the methodological aspects and the results of this case study, we will address briefly the issue of young people in terms of the three directions that define the current discourses on this topic: a) young people as consumers and producers of culture and the need to tailor cultural offer to their cultural preferences and consumption habits, b) young
Înainte de a trece la aspectele metodologice şi la rezultatele studiului de caz, vom aborda pe scurt subiectul tinerilor din perspectiva a trei aspecte care definesc discursurile actuale privind această temă: tinerii ca public consumator şi producător de cultură şi adaptarea ofertelor culturale la preferinţele şi modul lor de consum, tinerii şi consumul digital, tinerii şi educaţia culturală.
1.1 Young people as consumers/ producers of culture and the need to tailor cultural offer to their consumer habits
1.1 Tinerii ca public consumator/ producător de cultură si adaptarea ofertei culturale la practicile de consum ale tinerilor
The first EU report on young people published in 2009 shows that the factors influencing access of young people to culture are largely dependent, on one hand, to government's policies and instruments and, on the other hand, on the lifestyle, needs, interests and preferences of young people themselves.
Primul raport UE asupra categoriei tinerilor realizat în 2009 ilustrează că factorii care influenţează accesul tinerilor la cultură ţin pe de o parte de instrumentele si politicile guvernelor si pe de altă parte de stilul de viaţă, de nevoile si preferinţele tinerilor.
2 The same report argues that the ways young people access culture as users or creators (of content) or simply as participants are various and sometimes experimental.
2 Acelaşi raport punctează că modalităţile prin care tinerii accesează cultura ca utilizatori, creatori (de conţinut) sau simpli participanţi sunt variate şi uneori experimentale.
Another report, conducted for the Council of Europe, specifies that young people are continuously engaged in aesthetic and cultural activities through commercial and popular culture 5 and that the development of their creative potential is directly related to the cultural activities they consume.
Un alt raport, realizat pentru Consiliul Europei, menţionează că tinerii sunt implicaţi în mod constant în activităţi culturale şi cu caracter estetic prin intermediul culturii comerciale şi a celei de masă5, iar dezvoltarea potenţialului creativ al tinerilor este în legătură directă cu activităţile culturale pe care aceştia le consumă.
The idea is also found in a study conducted for the Calouste Gulbenkian Foundation (Willis, 1990), which argues that young people are constantly engaged in aesthetic, artistic and creative processes through their engagement with popular culture: a culture to which they contribute actively rather than passively consume.
Ideea este regăsită şi într-un studiu derulat pentru Fundaţia CalousteGulbenkian (Willis, 1990) care susţine că persoanele tinere se angajează în procese artistice şi creative prin implicarea lor în cultura de masă, o cultură la care participă mai degrabă în mod activ decât pasiv.
7 In one way or another most of the 27 country reports advance the same idea.
7 Câteva dintre rapoartele statelor membre au surprins foarte punctual această problematică.
For example, the Danish report comments "The main challenge for the providers of the cultural activities is to keep up-to-date with the developments: cultural offers have to be attractive, creative, relevant and have an interactive dimension.
Conform raportului din Danemarca, cea mai mare provocare pentru furnizorii de activităţi şi produse culturale este să ţină pasul cu noile dezvoltări: ofertele culturale trebuie să fie atractive, creative, relevante şi să aibă o dimensiune interactivă.
8 The report on Poland states that "young people [...] many times do not find attractive the readymade cultural offer by public institutions" and the Finnish report refers to an "often monotonous" commercial offer.
8 Raportul Poloniei menţionează în aceeaşi direcţie că tinerii nu găsesc oferta instituţiilor publice ca fiind atractivă, considerând-o adesea monotonă.
9 The Belgian report says that participation of young people in cultural activities "will only increase when cultural institutions really try to involve young people.
9 Raportul Belgiei face următoarea recomandare: participarea culturală va creşte doar când instituţiile culturale vor încerca cu adevărat să-i implice pe tineri.
A bottom-up approach therefore is recommended."
O abordare de jos în sus este recomandabilă.
All the issues identified as being relevant of to they way young generation accesses and consumes culture and how it relates to the cultural offer should be understood and taken into account by cultural managers, producers and organizers when designing cultural offers in such a way as to directly address the needs of young people as an active and dynamic segment of an audience that needs to be culturally guided and educated.
Toate aceste caracteristici identificate pentru modul în care categoria tinerilor accesează şi consumă cultura şi pentru modul în care se raportează la oferta culturală trebuie cunoscute şi valorificate de managerii, producătorii şi organizatorii culturali în proiectarea ofertelor culturale care să se adreseze în mod direct tinerilor - un segment activ, dinamic şi care este un public consumator în formare.
7 Access of Young People to Culture.
Final Report, EACEA, 2008, p. 145
Final Report, EACEA, 2008, p. 145
11 Barometrul de Consum Cultural 2014.
1.1.1 Young people and digital consumption
1.1.1 Tinerii şi consumul digital
Digital consumption is another recurrent topic of the studies analyzing young people's consumer habits.
Consumul digital este un alt subiect recurent în studiile ce analizează practicile de consum ale tinerilor.
These studies highlight the role the new technologies play in the way young people spend their time and in the types of cultural activities they choose to get involved in.
Acestea evidenţiază rolul pe care noile tehnologii îl au în modul si activităţile de petrecere a timpului liber si în formele de consum cultural în care se implică tinerii.
For example, John Holden (2007) has demonstrated that "accessing cultural activities through the internet adds to the democratisation of culture, engages the public in shaping the nature of cultural provision and allows people to contribute to and shape culture for themselves."
John Holden (2007) a arătat că accesarea activităţilor culturale prin intermediul internetului contribuie la democratizarea culturii si implică publicul în conturarea ofertelor culturale, permite oamenilor să contribuie si să configureze cultura pentru ei înşişi.
Acknowledging the role new technologies play in the life of young people and in the way they consume various cultural goods and services, the Council of Europe adopted, on the basis of the Commission Communication, a resolution on a renewed framework for European cooperation in the youth field (2010-2018) on 27 November 2009.
Prin conştientizarea rolului pe care noile tehnologii au început să-l deţină în activităţile şi modul cum tinerii consumă diverse bunuri şi servicii culturale, Consiliul Europei a adoptat în noiembrie 2009 o rezoluţie pentru cooperare europeană în domeniul dezvoltării tineretului pe perioada 2010-2018.
Culture between global and local, INCFC, 2015, p. 83
13 Access of Young People to Culture.
1.1.2 Young people and cultural education
1.1.2 Tinerii şi educaţia culturală
Another tool that is considered to have an important contribution in developing youth's creative potential and facilitating young people's access to culture and which also the keynote of all reports on this subject matter, is cultural education.
Un alt instrument cu o contribuţie importantă la dezvoltarea potenţialului creativ şi facilitarea accesului tinerilor la cultură pe care rapoartele pe această temă îl aduc în discursul principal este educaţia culturală.
When dealing with cultural education, the European structures argue that "for the young people to be able to access culture, it is crucial to encourage cultural and art education, training and capacity-building for all young people at formal, non-formal, in-school and out-of-school levels."
Privind acest aspect, structurile europene cer ca „educaţia culturală şi artistică să fie cât mai mult încurajate şi introduse atât la nivel formal, cât şi non-formal pentru formarea şi dezvoltarea tuturor tinerilor şi pentru ca aceştia să poată să acceseze cultura."
16 There is a pressing need to evaluate the quality of arts teaching in formal education and for curriculum development17, mainly because arts are known to enhance students' creativity.
16 Este identificată o nevoie stringentă de evaluare a calităţii programei de educaţie culturală şi o dezvoltare a ei în educaţia formală17, cu atât mai mult cu cât domeniul artelor contribuie la dezvoltarea creativităţii studenţilor.
Starting from the objective to identify and get to know the cultural and creative practices of young people (a category of the public that is often unexplored by cultural consumption research) and how they access culture we have used as research environment the National Youth Theatre Festival Ideo Ideis, held in Alexandria, an event that is highly appreciated by young people and considered to be the most popular theatre festival dedicated to teenagers.
Pornind de la obiectivul de a identifica si de a cunoaşte practicile culturale şi creative ale segmentului de tineri (categorie adesea neexplorată în studiile de consum cultural) şi modul cum aceştia accesează cultura, am utilizat şi valorificat derularea Festivalului Naţional de Teatru Tânăr Ideo Ideis de la Alexandria, unul foarte apreciat de tineri şi considerat ca fiind cel mai popular festival de teatru dedicat adolescenţilor.
Table 1.
Trainerii selectaţi pentru realizarea interviurilor
Trainers selected for interviews
Domeniul atelierului susţinut de trainer
The first phase of this survey was a qualitative research and consisted of conducting interviews with 12 trainers in charge with delivering workshops for teenagers at the festival.
Prima etapă a cercetării a fost de factură calitativă şi a constat în realizarea de interviuri cu 12 dintre trainerii care au ţinut în cadrul festivalului ateliere la care au participat
The 12 trainers selected for the interviews were people with experience in working with young people.
Cei 12 traineri selectaţi pentru interviuri sunt persoane cu experienţă în lucrul cu tinerii.
Their selection took into account the scope of their workshops for adolescents, in such a way as we may have at least one interview with a trainer in each of the fields mentioned above.
Selecţia acestora a ţinut cont de domeniul atelierului pe care au lucrat cu adolescenţii, astfel încât să fie realizat cel puţin câte un interviu cu un trainer din fiecare domeniu.
To this end, we selected and interviewed six trainers, applying the extra criterion of trainer's experience in working with teenagers participating to the festival.
În cazul trainerilor de teatru tânăr au fost intervievate şase persoane, aplicând în plus criteriul de experienţă a trainerului în lucrul cu adolesenţii în cadrul festivalului.
The result of the selection interviews revealed that three of the selected trainers were in the early stage of their experience in working with teenagers from the festival, whereas the other three had more years of experience in this field.
Astfel, trei dintre trainerii de teatru tânăr sunt persoane cu o experienţă mai recentă în lucrul cu adolescenţii la festival, iar ceilalţi trei traineri selectaţi sunt persoane cu o experienţă mai îndelungată în lucrul cu tinerii la festival.
The 12 interviews held during the National Youth Theatre Festival Ideo Ideis were conducted by four representatives of the National Institute for Cultural Research and Training in Bucharest and were designed to gather information about the creativity of the young participants to the festival and of young people in general.
Cele 12 interviuri obţinute pe perioada Festivalului Naţional de Teatru Tânăr Ideo Ideis au fost realizate de patru reprezentanţi ai Institutului Naţional pentru Cercetare şi Formare Culturală din Bucureşti, avându-se ca obiectiv colectarea unor informaţii cu privire la creativitatea în rândul tinerilor participanţi, dar şi a tinerilor în general.