natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For instance, in the case of youngsters aged 15-19, “there is a predominance of leisure activities (music and games download) and the search for information about sports, school, health, study and working travels" (for young people above 18 years of age).
De exemplu, pe de o parte, pentru tinerii cu vârste cuprinse între 15 şi 19 ani „sunt predominante activităţile de timp liber (muzica şi descărcarea de jocuri) şi căutarea de informaţii despre sport, şcoală, sănătate, studiu şi călătorii de lucru" (pentru tinerii de peste 18 ani).
As we have seen, youngsters have mainly interactive modalities and practices of cultural consumption, highly influenced by the use of new technologies, and, in order to access culture, they use channels that are “dynamic and often informal” 13.
După cum am văzut, tinerii au moduri şi practici de consum cultural mai degrabă interactive, influenţate într-o mare măsură de utilizarea noilor tehnologii, şi folosesc pentru a accesa cultura canale care sunt „dinamice şi adesea informale”.13
In this context, the mainstream cultural offer and the traditional ways of access / exploration of this offer raise youngsters' interest less and less14.
În acest context, oferta culturală clasică şi modurile tradiţionale de acces / explorare a acesteia suscită din ce în ce mai puţin interesul tinerilor.
14 Alan Brown, opening speech at the International Conference on the Convention, Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions - 10 years later, 2015
14 Alan Brown, discursul de deschidere din cadrul Conferinţei internaţionale asupra Convenţiei, Protecţiei şi Promovării Diversităţii Expresiilor Culturale - 10 ani mai târziu
Studies and Statistics (DEPS), a series of studies aimed at the cultural and leisure universes of children and teenagers.
Prospective şi Statistici (DEPS), o serie de studii care au urmărit universurile culturale şi de timp liber ale copiilor şi adolescenţilor.
In this paper we shall mainly refer to Octobre and Berthomier's study (2011), which comprised a longitudinal analysis, carried out between 2002 and 2008 on subjects aged 11-17, in order to capture the way youngsters' cultural and leisure habits change, when passing from childhood to adolescence.
De-a lungul lucrării de faţă vom face referire în special la studiul Octobre şi Berthomier (2011), care a cuprins o analiză longitudinală desfăşurată între 2002 şi 2008, pentru a surprinde modul în care se schimbă obiceiurile culturale şi de timp liber ale tinerilor, de la trecerea din copilărie în adolescenţă, având ca subiecţi categoria 11-17 ani.
The findings of this research highlight that, from the viewpoint of children's / teenagers' public cultural consumption, “the libraries, theatres, museums and performance spaces are quite attended at the end of primary education (mainly through school and family), but the frequency decreases with age, except for the cinema theatre and (contemporary music) concert halls”15.
Rezultatele acestei cercetări subliniază că, în ceea ce priveşte consumul cultural public al copiilor / adolescenţilor, „bibliotecile, teatrele, muzeele şi spaţiile de spectacol sunt foarte frecventate la sfârşitul claselor primare (în principal prin intermediul şcolii şi al familiei), dar frecvenţa scade odată cu avansarea în vârstă, cu excepţia cinematografului şi a sălilor de concerte (de muzică contemporană).”
Similar results were also obtained in a quantitative study conducted in Catalonia by the Ministry of Culture and Media, where, within the age segment 14-29 of the population, the cultural consumption is more intense than in the rest of the population, with the highest values of consumption recorded in the case of going to the cinema and music concerts16.
15 Rezultate similare au fost obţinute şi într-un studiu cantitativ derulat în Catalonia de Ministerul Culturii şi al Mijloacelor de Comunicare , unde, în rândul segmentului de populaţie cu vârste între 14 şi 29 de ani, consumul cultural este mai intens decât la restul populaţiei, cu valorile de consum cele mai ridicate pentru mersul la cinema şi concerte de muzică.
The results of these reports were included in the Final Report Access of Young People to Culture, drawn up by the Interarts Foundation, with the support of the Education, Audiovisual and Culture Executive Agency.
La nivelul Uniunii Europene, problema a fost identificată în mai multe state membre care au realizat în 2009 rapoarte naţionale privind tinerii şi accesul la cultură.
The common conclusion was that the unattractiveness of the cultural offer that prevents young people's participation in cultural activities and events is one of the most recurrent obstacles pointed out in the national reports17.
Rezultatele acestor rapoarte au fost incluse în Raportul Final Access ofYoung People to Culture realizat de Fundaţia Interarts cu sprijinul Agenţiei Executive pentru Educaţie, Audiovizual şi Cultură.
Denmark's report stated that the greatest challenge for the cultural products and activities providers was to keep up with the new developments: “cultural offers have to be attractive, creative, relevant and have an interactive dimension” 18.
Ca o concluzie comună a fost aceea că a fost semnalat caracterul neatractiv al ofertei culturale, care împiedică participarea tinerilor la activităţi şi evenimente culturale, acesta fiind unul dintre cele mai recurente obstacole menţionate în rapoartele naţionale.
17 Interarts Foundation, “Access of Young People to Culture.
O ofertă culturală „adesea monotonă” este menţionată şi
Final Report” (European Commission, Directorate-
17 Interarts Foundation, „Access of Young People to Culture.
General for Education and Culture, 2010) p. 145
Final Report” (European Commission, DirectorateGeneral for Education and Culture, 2010), p. 145
really try to involve young people.
în raportul Finlandei.
A bottom-up approach therefore is recommended.”
Prin urmare, se recomandă o abordare de jos în sus.”
According to these conclusions of the studies, a possible explanation for the cultural producers and organisers' lack of interest in attracting young people towards cultural consumption is the fact that they do not see the youth segment (especially teenagers and students) as made up from powerful consumers.
O posibilă explicaţie pentru lipsa de interes a producătorilor şi organizatorilor culturali pentru atragerea tinerilor către consumul cultural, după cum reiese din aceste concluzii ale studiilor, este faptul că segmentul tinerilor (în special adolescenţii şi studenţii) nu reprezintă pentru aceştia un public consumator puternic.
A reason for this situation may be that young people do not have their own incomes to manage as they wish.
Un motiv care generează această situaţie poate fi acela că ei nu deţin venituri proprii pe care să le poată gestiona cum doresc.
Another reason may be related to the same cause that prevented the inclusion of young people (teenagers in particular) and children into large-scale surveys, as they have been seen as “infra-social beings”, greatly influenced by their parents' / family's culture, therefore lacking their own tastes as regards their cultural preferences21.
Un alt motiv poate fi legat de aceeaşi cauză prin care tinerii (adolescenţii în special) şi copiii nu au făcut subiectul unor sondaje de amploare până acum, ei fiind văzuţi ca „fiinţe infra-sociale”, într-o mare măsură influenţaţi de cultura părinţilor / a familiei, neavând gusturile lor proprii în ceea ce priveşte preferinţele culturale.
In regard to this subject, the study of the French Department of Prospective Studies
Contribution â une sociologie de l'enfance et de la prime
and Statistics (which monitored the evolution of cultural practices in children and their evolution during adolescence) has identified that a strong influence in terms of youngsters' cultural choices and preferences comes not from parents, but rather from friends: ‘As the children grow, their friends are more and more involved in their cultural consumptions and leisure activities (replacing the family)”22.
Referitor la acest subiect, studiul derulat de Departamentul de Studii Prospective şi Statistici din Franţa (care a urmărit evoluţia practicilor culturale la copii şi evoluţia acestora în adolescenţă) a identificat că influenţa părinţilor nu este una foarte puternică în ceea ce priveşte alegerile şi preferinţele culturale ale tinerilor, ci mai degrabă o influenţă semnificativă este cea a grupului de prieteni: „Odată cu înaintarea în vârstă, prietenii sunt din ce în ce mai implicaţi în consumurile culturale şi activităţile recreative (luând locul familiei).”
For teenagers and young people, friends are those who “influence the building of a relationship with cultural activities, but on the other hand the cultural goods / forms also play a quite important role in friendship relations”23.
22 Pentru adolescenţi şi tineri, prietenii sunt cei care „influenţează construirea unei legături cu activităţile culturale, dar pe de altă parte şi formele / bunurile culturale joacă un rol destul de important în relaţiile de prietenie.”
The French study also shows that the parents' influence is mainly materialised in youngsters' choices regarding the recreational activities, by “passing on a model of interest and involvement in cultural recreational activities”, while “the cultural practices chosen by either of them are not identical.”
23 Studiul din Franţa mai arată că influenţa părinţilor se produce mai degrabă în alegerile pe care tinerii le fac referitor la activităţile recreative prin „transmiterea unui model de interes şi implicare în activităţi recreative culturale”, pe când „practicile culturale pe care unii şi ceilalţi le aleg nu sunt identice.”
22 Octobre, Sylvie and Berthomier, Nathalie, «L'enfance des loisirs.
Sylvie Octobre şi Nathalie Berthomier, „L'enfance des loisirs.
Elements de synthese”, in Culture Etudes, 2011, No. 6, p. 9
Elements de synthese”, în Culture Etudes, Nr. 6, p. 9 Ibid., p. 9 Ibid., p. 7
» The facilitation of the access to creative spaces for learning and cultural activities for young people.
• Necesitatea realizării de sondaje despre nevoile şi dorinţele tinerilor în ceea ce priveşte oferta şi infrastructura culturală.
General for Education and Culture, 2010), p. 146
25 Interarts Foundation, „Access of Young People to Culture.
26 „Strategia Sectorială în Domeniul Culturii şi Patrimoniului
Final Report” (European Commission, DirectorateGeneral for Education and Culture, 2010), p. 173
or education in stimulating creativity, from the youth's viewpoint.
INSTITUTUL NATIONAL PENTRU CERCETARE Şl FORMARE CULTURALĂ
Similarly to the case of youth's relations with the cultural forms, in this case of the youthcreativity relation, the general discourse at the level of cultural and educational organisations, political stakeholders and NGOs shows that the in-depth approach of this theme is necessary at present.
La fel ca în cazul relaţiei tinerilor cu formele culturale, şi în cazul relaţiei tineri-creativitate, discursul general de la nivelul organizaţiilor culturale, educative, factorilor politici şi ONGurilor indică faptul că abordarea mai în profunzime a acestei teme este necesară la momentul actual.
Most of the structures involved in researching the subject of creativity amongst youngsters highlight the important role played by school education, as well as alternative education in creativity development.
Majoritatea structurilor implicate în cercetarea subiectului creativităţii în rândul tinerilor subliniază rolul important pe care îl are educaţia culturală din cadrul programelor şcolare, dar şi din cadrul programelor educative alternative în dezvoltarea creativităţii.
We are dealing with a process with double role and impact, wherein on the one hand youngsters have access to cultural education and activities, while at the same time a cultural education may direct them to future professions in cultural and creative industries.
Este vorba de un proces cu dublu rol şi efect, în care pe de o parte tinerii care au acces la educaţie culturală şi activităţi culturale îşi pot stimula astfel potenţialul creativ, şi totodată o educaţie culturală îi poate direcţiona către viitoare profesii în industriile culturale şi creative.
The fact that teenagers and children spend a significant amount of time within the school environment resulted in recommendations directed towards the school curriculum; the structures involved in researching this subject or in specific programmes / policy making recommend that the school curriculum be flexible and adapted in order to comprise cultural education and cultural / artistic creative activities: “there is a pressing need to evaluate the quality of arts teaching in formal education, and for curriculum development”27.
Faptul că adolescenţii şi copiii petrec un timp considerabil în mediul şcolar a făcut ca cele mai multe recomandări pe care le fac structurile implicate în cercetarea acestui subiect sau în formularea politicilor şi programelor specifice să fie în direcţia curriculumului şcolar care trebuie flexibilizat şi adaptat pentru a cuprinde şi o parte de educaţie culturală şi activităţi creative sau cu caracter cultural / artistic: „Este identificată o nevoie stringentă de evaluare a calităţii curriculumului
The research upon which this paper was drawn up was carried out through the national survey within the 2015 Cultural Consumption Barometer.
Metoda care a stat la baza acestei cercetări s-a derulat prin intermediul sondajului realizat la nivel naţional din cadrul Barometrului de Consum Cultural 2015.
The questionnaire used in the survey included a section with items addressed to respondents aged between 14 and 30, which comprises the sample of the research dedicated to young people.
Chestionarul folosit în sondaj a inclus în structura sa o secţiune cu itemi adresaţi respondenţilor cu vârsta cuprinsă între 14 şi 30 de ani, ce cuprinde eşantionul cercetării dedicate tinerilor.
In total, 373 persons were interviewed.
Ken Robinson, Culture, creativity and the young: developing public policy, p.37
Socio-demographic characteristics of the youth sample
Caracteristicile socio-demografice ale eşantionului de tineri
Percentage of the total of respondents that make up the youth sample
Procentul din totalul respondenţilor care formează eşantionul de tineri
As far as the concept of young people is concerned, there is no definition unanimously accepted by those who develop programmes dedicated to this segment of population, or by the sociological and anthropological papers or surveys.
În ceea ce priveşte conceptul de tineri, acesta nu are o definiţie unanim folosită de cei care dezvoltă programe dedicate acestui segment, sau la nivelul anchetelor şi lucrărilor sociologice şi antropologice.
The report “Access of Young People to Culture”, published in 2010 for the European Commission, points out that using the term “young people” was one of the challenges of the study, precisely because of this category's multiple definitions used by the stakeholders, as sometimes “young people” means persons between 0 and 30 years old28.
Raportul „Accesul Tinerilor la Cultură”, publicat în 2010 pentru Comisia Europeană, punctează că a folosi conceptul de tineri a fost una dintre provocările studiului, tocmai din cauza numeroaselor variante folosite pentru a defini această categorie de populaţie de către factori implicaţi, existând cazuri în care tineri înseamnă persoane între 0 şi 30 de ani.
The analyses were carried out depending on the gender dimension (masculine, feminine), in order to see if at this level there are differences between youngsters' preferences and practices, and what these differences are, if any.
Pentru o cunoaştere mai detaliată a acestor aspecte, am realizat analizele urmărind trei categorii de tineri: elevi (categoria 14-18 ani), studenţi (categoria 19-25 ani) şi angajaţi (26-30 ani).
I. YOUNG PEOPLE AND CONSUMPTION PRACTICES
I. TINERII ŞI PRACTICI DE CONSUM
Young people's public cultural consumption
Consum cultural public al tinerilor
Both
Graficul 1.
national institute for research and cultural training
Consumul cultural public al tinerilor
national institute for research and cultural training
(În ultimele 12 luni aţi desfăşurat următoarele activităţi?)
Graph 1.
din România.
The consumption pattern is also maintained in the case of attending less popular cultural
Tiparul de consum se păstrează similar cu cel european şi în cazul celor mai puţin practicate tipuri de ofertă culturală: mersul la filarmonică şi operă.
29 European Commission, Flash Eurobarometer 408, Young People in Europe, 2015 http://ec.europa.eu/youth/ news/2015/docs/youth-eurobarometer_en.pdf
29 Comisia Europeană, Flash Eurobarometer 408, Tinerii din Europa, 2015. http://ec.europa.eu/youth/news/2015/ docs/youth-eurobarometer_en.pdf
31 European Commission, Flash Eurobarometer 408, Young People in Europe, 2015
31 Comisia Europeană, Flash Eurobarometer 408, Tinerii din Europa, 2015
When monitoring the cultural consumption modality for each age category within the youth segment, we notice the following: the highest consumption is recorded within the 19-25 years old category for activities like going to the cinema and music/entertainment shows, while going to the theatre, to the library (with the purpose to read) and visiting museums are the most consumed types of culture among youngsters in the 14-18 years old category.
Urmărind modul cum se manifestă consumul cultural pentru fiecare categorie de vârstă din segmentul tinerilor se observă următoarele: cel mai ridicat consum se înregistrează la categoria 19-25 de ani pentru activităţi ca mersul la cinematograf şi la spectacole de muzică / divertisment, în timp ce mersul la teatru, la bibliotecă pentru a citi şi vizitarea muzeelor sunt cele mai practicate tipuri de cultură de către categoria 14-18 ani.
The preferences of youngsters aged between 19 and 25 for cinema and concerts may point out the beginning of a material independence and a personalisation of preferences according to this category's age and lifestyle.
Valorile mai crescute pentru acest tip de consum la nivelul categoriei de tineri cu vârste de 14-18 ani poate fi pus pe seama activităţilor de acest tip desfăşurate prin intermediul şcolilor.
On the other hand, for the 26-30 years old category, the public cultural consumption decreases for almost all types of culture, except for opera/ operetta, where the consumption increases as compared to the other age categories.
Preferinţele celor de 19-25 de ani pentru cinematograf şi concerte pot indica începutul unei independenţe materiale şi o personalizare a preferinţelor conform vârstei şi stilului de viaţă al acestei categorii.
A possible explanation is that the young people aged 26-30 are mainly preoccupied with their professional achievement and stabilisation; therefore they spend more time on these issues.
Pe de altă parte, la nivelul categoriei 26-30 de ani, consumul cultural public scade pentru aproape toate tipurile de cultură, cu excepţia mersului la operă / operetă, unde creşte comparativ cu celelalte categorii de vârstă.
In comparison, the DEPS study shows that in the category of 17 years old, 90% have gone to the cinema, more than one third have attended a concert, 44% have gone to museums and monuments, 21% to libraries32.
O posibilă explicaţie este aceea că tinerii din categoria 26-30 de ani sunt în principal preocupaţi de ascensiunea şi stabilizarea profesională, dedicând mai mult timp acestor aspecte.
Elements de synthese", in Culture Etudes, 2011, Nr. 6, p. 6
la cinema, mai mult de o treime au asistat la un concert, 44% au mers la muzee şi monumente, 21% la biblioteci.
the Eurobarometer addressed to young people show that, at European level, young people within the 15-19 years old category are more involved in the public cultural consumption, with a participation of 92%, as compared to young people older than 20, with a participation of 88%.
32 Rezultatele Eurobarometrului adresat tinerilor arată că, la nivelul Europei, cei din categoria de vârstă 15-19 ani sunt mai implicaţi în consumul cultural public printr-o participare de 92% comparativ cu cei de 20 de ani şi peste, cu o participare de 88%.
The types of cultural consumption that record higher values in the 15-19 years old category are mainly going to the theatre, to dance performances or to the opera33.
Tipurile de consum cultural care înregistrează valori mai ridicate în cazul celor din categoria 15-19 ani sunt mai degrabă mersul la teatru, la spectacole de dans şi operă.
While the percentage of those who practise this activity is 55.8% in the 14-18 years old category, the frequency drops with ageing (39% of those aged between 19 and 25 and 18.4% for the category 26-30 years old).
Dacă procentul celor care practică această activitate este de 55,8% în rândul categoriei 1418 ani, odată cu înaintarea în vârstă frecvenţa scade (39% în rândul celor cu de 19-25 de ani şi 18,4% pentru categoria 26-30 de ani).
European Commission, Flash Eurobarometer 408, Young People in Europe, 2015, p. 24
Comisia Europeană, Flash Eurobarometer 408, Tinerii din Europa, 2015, p. 24
Young people's public cultural consumption by age categories
Consumul cultural public al tinerilor pe categorii de vârstă
Decisive factors that would motivate young people to go to the cinema more often
Factori determinanţi care ar motiva tinerii să meargă mai des la cinematograf
The improvement of the technical quality of the film projections .
O mai bună promovare a spectacolelor de cinema • •
The diversification of the ticket purchase modalities
îmbunătăţirea calităţii tehnice a proiecţiilor
The improvement of film watching conditions
Diversificarea modalităţilor de achiziţionare a biletelor
The existence of a commercial space of socialisation
Existenţa unui spaţiu comercial de socializare
Focus on age categories and gender dimension
Focus pe categorii de vârstă şi dimensiunea de gen
Table 2.
Tabelul 2 .
The improvement of the technical quality of the film projections
Ce v-ar determina să mergeţi mai des la cinema?
A better promotion of cinema shows
Îmbunătăţirea calităţii tehnice a proiecţiilor
The diversification of the ticket purchase modalities
Existenţa unui spaţiu comercial de socializare
The diversification of the genres of projected films
Diversificarea modalităţilor de achiziţionare a biletelor
This may be one of the reasons why more than 50% of the young respondents have chosen to participate in this type of events in the last 12 months.
Acesta poate fi unul dintre motivele pentru care mai mult de 50% dintre tinerii respondenţi au ales să participe cel mai des în ultimele 12 luni la astfel de evenimente.
Young people have also participated, in lower percentages, in visual arts events that took place in cafes, cultural centres or public institutions.
În procente mai mici, tinerii au participat şi la evenimente de artă vizuală desfăşurate în cafenele, centre culturale sau instituţii publice.
*Thegraph contains the values recorded for the answers "Yes, I attend....""
(Aţi vizitat/participat, în ultimele 12 luni, la evenimete de artă vizuală desfăşurate în...)
Festivals are another type of cultural activity with a definite interactive nature.
*Graficul conţine valorile înregistrate pentru răspunsurile „Da, am vizitat/ Da am participat la...''
This participation level may be the result of a lack of festival offers in respondents' home towns or the lack of festivals with themes attractive to young people.
Acest nivel de participare poate fi determinat de o lipsă a ofertei de festivaluri în localităţile de rezidenţă ale respondenţilor sau de lipsa organizării unor festivaluri cu tematică atractivă pentru tineri.
Outside your locality, in Romania
Din afara localităţii dvs., în România
itself is one of celebration, of festivity, they are an attractive thing because they are perceived as an „opportunity”, something that gathers more offers in one place
mai personal şi le percep ca pe o activitate recreativă, însuşi caracterul acestora fiind unul de sărbătoare, festivitate şi fiind ceva atractiv pentru că e perceput ca o „ocazie”, ca pe ceva care reuneşte mai multe oferte la un loc.
Decisive factors in young people's participation in festivals
Factori determinanţi în participarea tinerilor la festivaluri