natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The data are mostly presented in a raw, as well as aggregated form, transposed into tables (absolute data) and regional maps (data grouped on categories of value sizes).
Datele sunt prezentate de cele mai multe ori în forma brută, dar şi agregată, transpuse în tabele (date absolute) şi hărţi regionale (date grupate pe categorii de mărime a valorilor).
In order to have an overview on the level of engagement in cultural activities in Romania (art/ heritage), we devised a summative index (a type of composite measure, representing a social dimension made of several indicators) made from the indicators referring to the respondents' frequency of attending the library, theatre, philharmonics, cinema theatre, opera/ operetta, music/entertainment shows, museums/exhibitions, of going on trips outside the locality and of participation in local celebrations/events.
Pentru a avea o perspectivă asupra nivelului de implicare în activităţile culturale din România (artă / patrimoniu), am realizat un index sumativ (un tip de măsură compusă ce reprezintă o dimensiune socială formată din mai mulţi indicatori) format din indicatorii referitori la frecvenţa cu care respondenţii au mers la bibliotecă, la teatru, la filarmonică, la cinematograf, la operă/operetă, la spectacole de divertisment/ muzică, la muzee/expoziţii, frecvenţa cu care au mers în excursii în afara localităţii şi frecvenţa participării la sărbători/ evenimente locale.
The results of this index showed certain differences between the 27 states.
Rezultatele acestui index au arătat anumite diferenţe între cele 27 de state.
For example, the northern European countries have the highest level of cultural participation.
De exemplu, ţările din partea de nord a Europei au cel mai ridicat nivel de participare culturală.
Among the countries with the lowest level of engagement in cultural activities there are: Greece, Portugal, Bulgaria, Romania, Hungary and Cyprus.
Printre ţările care au avut cel mai scăzut nivel de implicare în activităţile culturale se numără: Grecia, Portugalia, Bulgaria, România, Ungaria şi Cipru.
24 The correlation with a difficult economic context is obvious, as is the correlation with a level of participation affected by the prevalent preoccupation to provide the elementary means of
24 Este evidentă corelarea cu un context economic dificil, dar şi cu un nivel de participare afectat de preocuparea preponderentă pentru
22 http://statistici.insse.ro/, TEMPO database - time series, field A.
22 http://statistici.insse.ro/, Baza de date TEMPO - serii de timp, domeniul A.
SOCIAL STATISTICS, sub-field A.1 POPULATION AND DEMOGRAPHICAL STRUCTURE, resident population on January 1st 2015
STATISTICĂ SOCIALĂ, subdomeniul A.1 POPULAŢIE ŞI STRUCTURĂ DEMOGRAFICĂ, populaţia rezidentă la 1 ianuarie 2015
38 Cultural infrastructure in Romania
38 Infrastructura culturală din România
living and a lack of spare time allocated to the consumption of entertainment/culture.
asigurarea mijloacelor elementare de trai şi o lipsă de timp liber alocat consumului de divertisment/cultură.
For the data of this edition of the Cultural Consumption Barometer, for each answer a score was calculated based on the frequency of engagement in the previously mentioned activities.
Pentru datele din cadrul acestei ediţii a Barometrului de Consum Cultural pentru fiecare răspuns a fost calculat un scor ce s-a bazat pe frecvenţa de implicare în activităţile enumerate anterior.
Index - Level of engagement in cultural activities
Index - Nivelul de implicare în activităţile culturale
In the last 12 months, how often...?
În ultimele 12 luni cât
Very high (21 - 27)
Foarte ridicat (21 - 27)
After obtaining the scores of the 9
punctajelor celor 9 activităţi, acestea sunt
1 - 2 times = 1
3 - 5 ori = 2
Cultural infrastructure in Romania
Infrastructura culturalÄ din RomÃ¢nia
According to the data of the National Institute of Statistics, in 2015 there were 10,11125 administrative units and 107 branches26 in the national network of libraries (see Table 2).
Conform datelor Institutului Naţional de Statistică, în cadrul reţelei naţionale de biblioteci în anul 2015 funcţionau un număr de 10.111 de unităţi administrative25 şi 107 filiale26 (vezi tabelul 2).
This comprises both the public-property libraries and the private ones, and only the basic units, which have been operating in the reference year, are registered in the data series.
Sunt incluse atât bibliotecile proprietate publică, cât şi cele aflate în proprietate privată şi se înregistrează în seriile de date numai unităţile de bază, care au funcţionat în anul de referinţă.
The types of libraries are: national, university, public (county, city, town and commune) libraries, school libraries, specialised libraries (of the academic and research institutions, of the central and local public institutions, of the cult and culture institutions, of the economic operators, of the labour unions, of other associative organisations).
Tipurile de biblioteci sunt: naţionale, universitare, publice (judeţene, municipale, orăşeneşti şi comunale), şcolare, specializate (ale instituţiilor academice şi de cercetare, ale instituţiilor publice centrale şi locale, ale instituţiilor de cultură şi culte, ale operatorilor economici, sindicatelor, ale altor organizaţii asociative).
• "The National Library is the institution invested with the task to acquire, process and preserve documents from all the fields of knowledge and, in particular, those referring to the Romanian language and civilisation, at national level; organiser of the legal Deposit of documents; the main source of documentation for the knowledge on the national culture, with a role in developing cultural programmes of national and international interest.
• „Biblioteca naţională este instituţia învestită cu sarcina de a achiziţiona, de a prelucra şi de a conserva la nivel naţional documente din toate domeniile cunoaşterii şi, în particular, pe cele referitoare la limba şi la civilizaţia română; organizatoare a Depozitului legal de documente; principala sursă documentară pentru cunoaşterea culturii naţionale, cu rol în desfăşurarea unor programe culturale de interes naţional şi internaţional.
Cultural infrastructure in Romania 39
Infrastructura culturalÄ din RomÃ¢nia 39
- City and town libraries
Raportat la 100.000 de locuitori29
SOCIAL STATISTICS, A.9 CULTURE, sub-field 1.
3.2 Muzee şi colecţii publice
29 Resident population on January 1st 2015
Distribuţia în funcţie de tipologia instituţiilor poate fi consultată în Tabelul 3.
The distribution depending on the typology of the institutions can be consulted in Table 3.
Ansamblul bunurilor culturale şi naturale existente în cadrul muzeului sau, după caz, în cadrul colecţiei publice constituie patrimoniul muzeal.
31 TEMPO database - time series, field A.
STATISTICĂ SOCIALĂ, A.9 CULTURA, subdomeniul 4.
40 Cultural infrastructure in Romania
Raportat la 100.000 de locuitori36
Table 3.
Muzee de arheologie şi istorie
Natural history and science museums
Muzee de etnografie şi antropologie
Like in the case of libraries, we notice differences as compared to 2014 - with fewer museums having reported activity.
La fel ca în cazul bibliotecilor, remarcăm diferenţe faţă de anul 2014 - cu mai puţine muzee care au raportat activitate.
These changes are the result of the temporary closure to the public of some institutions, or of the institutional merger of others.
Aceste modificări au drept cauză închiderea temporară pentru public a unor instituţii sau efectul de comasare instituţională a altora.
Thus, two natural history and science museums, two specialised museums and two mixed museums were closed for renovation and one art museum and one science and technology museum were re-opened for the public37.
Astfel, s-au închis pentru renovare două muzee de ştiinţă şi istorie naturală, două muzee de specialitate şi două muzee mixte şi s-au redeschis pentru public un muzeu de artă şi un muzeu de ştiinţă şi tehnică37.
When analysing the dynamics of the museums depending on the form of property, we notice that in 2015 there were opened for the public 350 museums and public collections mainly under state property and 81 museums and public collections mainly under private property38.
Analizând dinamica muzeelor după forma de proprietate, remarcăm faptul că în anul 2015, au fost deschise publicului 350 muzee şi colecţii publice proprietate majoritară de stat şi 81 muzee şi colecţii publice proprietate majoritar privată38.
35 The statistical data on the activity of museums and public collections are collected based on the statistical questionnaires CULT 2 - "Activity of museums and public collections"
35 Datele statistice privind activitatea muzeelor si colecţiilor publice se colectează pe baza chestionarelor statistice CULT 2 - „Activitatea muzeelor si colecţiilor publice"
36 Resident population on January 1st 2015.
36 Populaţia rezidentă la 1 ianuarie 2015.
In 2015, in Romania there were 82 functional cinema units (81 cinema theatres and one caravan), equipped with 339 screens and a total of 68,415 seats in cinema halls39.
În România în anul 2015 funcţionau 82 de unităţi cinematografice (81 de cinematografe şi o caravană), echipate cu 339 de ecrane şi prevăzute cu un total de 68.415 de locuri în sălile de cinema39.
A number of 487,743 cinema shows were organised within cinema theatres40.
În cadrul cinematografelor s-au organizat 487.743 de spectacole cinematografice40.
In 2015 the average number of seats was 201 seats per screen.
Numărul mediu de locuri era, în 2015, de 201 locuri pe ecran.
According to the definitions used by the National Centre for Cinematography and by the National Institute of Statistics, the cinema is „a cultural unit provided with (stable or mobile) cinematographic equipment for the purpose of public presentation, through projection of a film on screens, which has operated in the reference year"41.
Conform definiţiilor utilizate de Centrul Naţional al Cinematografiei şi de Institutul Naţional de Statistică, cinematograful „este o unitate culturală dotată cu echipament cinematografic (stabil sau mobil) în vederea prezentării publice, prin proiecţie, pe ecrane, a unui film, care a funcţionat în anul de referinţă"41.
Depending on the cinematographic equipment used, the cinema installation may be: permanent - when it has a permanent show hall or garden with a screen and related equipment; mobile (cinema caravan), which moves from one place to another, in order to present cinema shows"42.
În funcţie de echipamentul cinematografic folosit, instalaţia cinematografică poate fi: stabilă - când are asigurată în permanenţă o sală sau gradină de spectacole cu ecran şi echipamentul aferent; mobilă (caravană cinematografică) care se deplasează dintr-o localitate în alta, pentru a prezenta spectacole cinematografice"42.
Cinemas (including cinema installations) are classified „depending on the width of the film, into: cinema theatres and installations with normal film gauge (35 mm film); cinema theatres and installations with narrow film gauge (16 mm film); and cinema caravans"43.
Cinematografele (inclusiv instalaţiile cinematografice), se clasifică „după lăţimea peliculei în: cinematografe şi instalaţii cinematografice cu bandă normală (pelicula 35 mm); cinematografe şi instalaţii cinematografice cu bandă îngustă (pelicula 16 mm); şi caravane cinematografice"43.
39 The number of seats in the cinema halls defines the capacity of the cinema theatres, i.e. the seats in the cinema halls and installations with normal film gauge (35 mm).
39 Numărul locurilor în sălile de cinematograf defineşte capacitatea cinematografelor, respectiv locurile în sălile cinematografelor şi instalaţiilor cinematografice cu banda normală (35 mm).
40 The cinema show is a projection of a film on a screen, for the public.
40 Spectacolul cinematografic reprezintă proiecţia pe ecran a unui film pentru public.
41 TEMPO database - time series, field A.
41 Baza de date TEMPO - serii de timp, domeniul A.
SOCIAL STATISTICS, A.9 CULTURE, sub-field 2.
STATISTICĂ SOCIALĂ, A.9 CULTURA, subdomeniul 2.
CINEMATOGRAPHIC EXPLOITATION AND PRODUCTION.
EXPLOATAREA ŞI PRODUCŢIA CINEMATOGRAFICĂ
average number of viewers per cinema show was 23 persons, as compared to 24 persons in 201444.
Totodată, numărul mediu de spectatori pe spectacol cinematografic a fost de 23 de persoane, faţă de 24 de persoane în anul 201444.
Data on the evolution of the cinema industry in Romania (2012-2015)45
Date despre evoluţia industriei cinematografice din România (2012-2015)45
Number of cinemas with 2 or more
Număr de locuri per ecran
In 2015, the network of performing arts and concert institutions and companies comprised a number of 254 units - 174 basic units and 80 branches and sections46.
Reţeaua instituţiilor şi companiilor de spectacole şi concerte cuprindea în anul 2015 un număr de 254 de unităţi, din care 174 unităţi de bază şi 80 filiale şi secţii46.
The theatres, philharmonics, orchestras and artistic ensembles present to the public dramatic, lyrical, choreographic, entertainment, folkloric, varieties, circus, puppets and marionette shows, as well as concerts,
45 Date colectate de către Centrul Naţional al Cinematografiei şi furnizate la cererea Institutului Naţional pentru Cercetare şi Formare Culturală
regardless of the genre, or any other kind of performance, wherein the interpretations and executions of the performing or executing artists are directly presented to the public"47.
marionete, precum şi concerte, indiferent de gen, sau orice alt tip de reprezentaţie în care interpretările şi execuţiile artiştilor interpreţi sau executanţi sunt prezentate direct publicului"47.
In case a performing arts institution presents performances simultaneously in several halls or when the same hall alternately presents performances in different languages, the artistic personnel is grouped on artistic collectives.
În cazul în care o instituţie de spectacol prezintă spectacole concomitent în mai multe săli sau când în aceeaşi sală prezintă alternativ spectacole în limbi diferite, personalul artistic se grupează pe colective artistice.
If under the same management there are artistic collectives that perform in different genres or languages, these collectives are deemed distinct artistic units.
Dacă sub aceeaşi conducere administrativă există colective artistice care dau spectacole în genuri artistice diferite sau limbi diferite, acestea se consideră ca fiind unităţi artistice separate.
But this way of reporting the units is not correlated to the special law48, which only recognises units with legal personality.
Această modalitate de raportare nu este însă corelată cu legea specială48, care nu recunoaşte decât unităţile cu personalitate juridică proprie.
We note that the inclusion in this category of the cultural centres, as well as of music ensembles or entertainment groups that could be included, from a legal point of view, in the cultural establishments category may affect the reporting at local level and, consequently, at national level.
Menţionăm că includerea în această categorie a centrelor culturale, precum şi a unor ansambluri muzicale sau trupe de divertisment care pot fi încadrate, din perspectiva legii, la categoria de aşezăminte culturale, poate afecta raportarea făcută la nivel local şi, pe cale de consecinţă, la nivel naţional.
The distribution of the performing arts institutions by institution types and ratio per number of inhabitants can be consulted in Table 5.
Distribuţia instituţiilor de spectacole în funcţie de tipul instituţiei şi raportarea la numărul de locuitori, poate fi consultată în Tabelul 5.
47 TEMPO database - time series, field A.
47 Baza de date TEMPO - serii de timp, domeniul A.
SOCIAL STATISTICS, A.9 CULTURE, sub-field 3.
STATISTICĂ SOCIALĂ, A.9 CULTURA, subdomeniul 3.
PERFORMING ARTS INSTITUTIONS
INSTITUŢII DE SPECTACOL
48 G.O. 21/2007 on the performing arts or concert institutions and on the activity of artistic management, with subsequent amendments
48 Ord. 21/2007 privind instituţiile de spectacole sau concerte şi activitatea de impresariat artistic, cu modificările şi completările ulterioare
42 Cultural infrastructure in Romania
42 Infrastructura culturală din România
Number of performing arts and concert institutions and companies (2015)49
Numărul de instituţii şi companii de spectacole şi concerte (2015)49
Performing arts and concert institutions and companies
Instituţii şi companii de spectacole şi concerte
Music theatres, stage music venues, operetta theatres
Raportat la 100000 de locuitori50
Artistic ensembles, dance and entertainment bands
Teatre muzicale, de estradă şi de operetă
49 The statistical data on the activity of museums and public collections are collected based on the statistical questionnaires CULT 3 - "Activity of performing arts or concert institutions and companies
49 Datele statistice privind activitatea muzeelor si colecţiilor publice se colectează pe baza chestionarelor statistice CULT 3 - „Activitatea instituţiilor şi companiilor de spectacole sau concerte"
50 Resident population on January 1st 2015.
50 Populaţia rezidentă la 1 ianuarie 2015.
51 List of historical monuments (LMI), http://patrimoniu.gov.ro/ro/monumenteistorice/lista-monumentelor-istorice, annex to the Order of the minister of Culture no. 2,828/2015, for the modification of Annex 1 to the Order of the minister of Cults and Culture no. 2,314/2004 on the approval of the updated List of historical monuments and of the List of missing historical monuments, with subsequent modifications of 24.12.2015.
51 Lista monumentelor istorice (LMI), http://patrimoniu.gov.ro/ro/ monumente-istorice/lista-monumentelor-istorice, anexă la Ordinul ministrului culturii nr. 2.828/2015, pentru modificarea anexei nr. 1 la Ordinul ministrului culturii şi cultelor nr. 2.314/2004 privind aprobarea Listei monumentelor istorice, actualizată, şi a Listei monumentelor istorice dispărute, cu modificările ulterioare din 24.12.2015
52 Category A includes „historical monuments of national and universal value", under the Law no. 422/2001 on the protection of historical monuments, Art. 8
52 Categoria A cuprinde „monumentele istorice de valoare naţională si universală" conform Legii nr. 422/2001 privind protejarea monumentelor istorice, Art. 8.
53 Category B includes „historical monuments representative for the local
53 Categoria B cuprinde „monumentele istorice reprezentative pentru
The classification of monuments is made according to the four legal categories54:
Clasificarea monumentelor se face în cele patru categorii recunoscute de lege54:
Table 6.
IV. Monumente memoriale şi funerare.
As compared to the year of 2010, at national level, other sources report the de-classification of 49 monuments and the classification of 644 different monuments (of archaeology, architecture, public forum, plus memorial and funeral monuments).
Din alte surse de raportare, comparativ cu anul 2010 la nivel naţional, reiese că au fost declasate 49 de monumente şi au fost clasate alte 644 de monumente (de arheologie, de arhitectură, de for public, la care se adaugă monumentele memoriale şi funerare).
cultural heritage", under the Law no. 422/2001 on the protection of historical monuments, Art. 8.
patrimoniul cultural local" conform Legii nr. 422/2001 privind protejarea monumentelor istorice, Art. 8.
54 Order no. 2682/2003 on the approval of the Methodological norms of classification and evidence of the historical monuments, of the List of historical monuments, and of the Minimal Record Chart for historical monuments.
54 Ordinul nr. 2682/2003 privind aprobarea Normelor metodologice de clasare si evidenţă a monumentelor istorice, a Listei monumentelor istorice, a Fisei analitice de evidenţă a monumentelor istorice si a Fisei minimale de evidenţă a monumentelor istorice.
55 Data collected by The National Institute for Heritage and provided at the request of the National Institute for Research and Cultural Training
55 Date colectate de către Institutul Naţional al Patrimoniului si furnizate la cererea Institutului Naţional pentru Cercetare si Formare Culturală.
The evolution of the number of historical monuments at national level, depending on their value (2008-2015)56
Evoluţia numărului de monumente istorice la nivel naţional, din punct de vedere valoric (2008-2015)56
Population's perception on the existing
Percepţia populaţiei privind infrastructura
The public dimension of the cultural infrastructure includes the cultural institutions that provide or mediate the access of the population to cultural assets or services.
Dimensiunea publică a infrastructurii culturale reuneşte instituţiile culturale care oferă sau mijlocesc accesul populaţiei la bunuri sau servicii culturale.
According to the results of the Cultural Consumption Barometer, the most widely-spread elements of cultural infrastructure in Romania are, in the population's perception: churches (99%), rural
Conform rezultatelor Barometrului de Consum Cultural, cele mai răspândite elemente de infrastructură culturală în România sunt, conform percepţiei populaţiei: bisericile (99%), căminele culturale
In your town / commune are there:
Am avut, dar acum nu mai există
We used to have, but not anymore
Nu am avut niciodată
No, we have never had one
Chioşcuri de distribuire a presei
culture houses (76%), local festivals and celebrations (76%), parks (75%), (urban) culture houses (72%) and libraries (71%).
Teatrele de operă/operetă şi filarmonică, centrele culturale private, cinematografele şi teatrele sunt elementele de infrastructură cel mai rar menţionate (Tabelul 8).
The opera/operetta theatres, philharmonics, private cultural centres, cinemas and theatres are the least mentioned infrastructure elements (Table 8).
56 Date colectate de către Institutul Naţional al Patrimoniului şi furnizate la cererea Institutului Naţional pentru Cercetare şi Formare Culturală.
No, we have never had one
Centre culturale private (care nu aparţin statului)
Private (non state-owned) cultural centres
Obiective de patrimoniu (monumente, mănăstiri istorice, situri arheologice, cetăţi)
Heritage sites (monuments, historic monasteries, archaeological sites, fortresses)
Anticariate (magazine de cărţi şi obiecte vechi
Thus, the process of cinema theatres' disappearance, which took place between 1990 and 2005 in Romania, mainly in the rural areas57, i.e. the disappearance of the cinema theatres and installations with narrow gauge available within the rural culture houses is also felt at the level of the population's perception.
Astfel, procesul de dispariţie a cinematografelor, petrecut între 1990 şi 2005 în România, cu precădere în mediul rural57, prin dispariţia cinematografelor şi instalaţiilor cinematografice cu bandă îngustă disponibile în căminele culturale, se resimte şi la nivelul percepţiei populaţiei.
Other significant percentages were recorded for rural culture houses (8%) and discos/clubs (7%).
Alte procente semnificative s-au înregistrat în cazul căminelor culturale (8%) şi discotecilor/ cluburilor (7%).
If we consider the rural-urban dichotomy, we notice that the need for cultural infrastructure is more acutely felt in urban areas, except for stationery shops - Table 958.
Dacă avem în vedere dihotomia rural-urban, remarcăm faptul că nevoia de infrastructură culturală este resimţită mai acut în mediul urban, cu excepţia papetăriilor (magazine de caiete, rechizite şcolare etc.) - Tabelul 958.
As regards the
Referitor la
The lack of access to certain types of infrastructure deprives the inhabitants from the exposure to some cultural assets, thus negatively influencing the perceived necessity for a large variety of infrastructure categories.
Lipsa accesului la anumite tipuri de infrastructură privează locuitorii de expunerea la unele bunuri culturale, influenţând astfel în mod negativ necesitatea percepută pentru o varietate mare de categorii de infrastructură.