natgillin/translations-raw huggingface dataset:
230 Reading practices at national level
230 Practicile de lectură la nivel national
The persons in the high and very high household income categories mainly appreciate reading as the best way of leisure.
Persoanele din categoriile de venit mare şi foarte mare per gospodărie apreciază mai degrabă lectura ca fiind cea mai bună metodă de petrecere a timpului liber.
The persons in the low and very low income categories are mainly oriented towards pragmatism, and work is the central value of their life.
Persoanele din categoriile de venit mic şi foarte mic sunt mai degrabă orientate spre pragmatism, iar munca este valoarea centrală
They mainly believe that reading is an
a vieţii lor.
activity of people who do not work and are lazy.
Sunt preponderent de părere că lectura este o activitate a celor care nu muncesc şi care sunt leneşi.
The persons in the category of average incomes agree to the highest extent with the fact that reading and culture are very important aspects for the welfare of society.
Persoanele din categoria de venit de mijloc sunt în cel mai mare procent de acord cu faptul că lectura şi cultura sunt aspecte foarte importante pentru bunăstarea societăţii.
Perceptions on the importance of reading, depending on income (national level) [2016]
Percepţii cu privire la importanţa lecturii în funcţie de venit (nivel naţional) [2016]
To what extent do you agree with the following statements67
În ce măsură sunteţi de acord cu următoarele afirmaţii67
The education level influences the way people relate to reading.
Nivelul de educaţie influenţează modul în care oamenii se raportează la lectură.
While for the persons with post-university education there is not a more relaxing way of leisure than reading, the people with trade school or vocational school education believe that work is more important.
Dacă pentru persoanele cu studii postuniversitare nu există un mod mai relaxant decât lectura pentru petrecerea timpului liber, pentru persoanele cu şcoală de meserii şi profesională este mai importantă munca.
67 For this analysis we have considered the „agreement" answers, related to the gender of the respondents.
67 Pentru această analiză au fost luate în considerare răspunsurile „acord", raportate la mediul de rezidenţă.
The two percentages do not cumulate in this case for a 100% result on the rows, nor on the column
Cele două procente nu se cumulează în acest caz pentru un rezultat de 100% nici pe rânduri, nici pe coloană.
or medium education level mainly think that a book must be a useful tool, providing practical information, otherwise it is not a valuable instrument.
medii. în acelaşi sens, persoanele cu studii de nivel scăzut sau medii sunt mai degrabă de părere că o carte trebuie să fie un instrument util, care să ofere o informaţie practică, altfel nu reprezintă un instrument ce are valoare.
We remind here about the „Matthew effect".
Reamintim aici despre „efectul Matei".
Those with a high level of education value reading because they understand its benefits, but reading and ongoing education are two of the reasons for which they have succeed educationally because they were educated or understood the importance and benefits of reading.
Cei care au un nivel de educaţie ridicat valorizează lectura pentru că îi înţeleg beneficiile, însă lectura şi educaţia permanentă reprezintă unul dintre motivele pentru care au reuşit în plan educaţional, datorită faptului că au fost educaţi sau au înţeles importanţa şi beneficiile lecturii.
Those who do not value reading have not done it in their past, either, and the reason for which they do not is precisely because they have not identified the benefits of reading.
Cei care nu valorizează lectura nu au făcut-o nici în trecut, iar motivul pentru care nu o fac este tocmai pentru că nu au identificat beneficiile lecturii.
Reading practices at national level 231
Practicile de lectură la nivel naţional 231
High school - stage II - Baccalaureate
a-ţi petrece timpul liber decât lectura
Post high school education / apprenticeship school
Munca e mai importantă decât cititul pentru a reuşi
Short-term university education / college
Dacă vrei să ai succes în
There is not a more
viaţă, trebuie să te instruieşti continuu
profitable and pleasant way to spend one's spare time than reading
Poţi să ai succes in viaţă şi fără să citeşti
Work is more important than reading to succeed in life
Cartea care nu îţi dă o informaţie utilă nu are nici o valoare
If you want to be successful in your life, you must train continuously
Poţi fi un om corect şi apreciat şi fără să fi citit
One can be successful in life without reading
Cartea şi studiul suplinesc experienţa de viaţă de care
The book that does not provide useful information has no value
În general, cititul este o ocupaţie a celor înclinaţi spre lene
One can be an honest and appreciated person without having read
Nu ajung toate cărţile din
All the books in the world
de educaţia şi cultura cetăţenilor ei
are not enough to teach you something that you have not experienced personally
În ce măsură sunteţi de acord cu următoarele afirmaţii68
68 For this analysis we have considered the „agreement" answers, related to the respondents' education level.
68 Pentru această analiză au fost luate în considerare răspunsurile „acord", raportate la mediul de rezidenţă.
232 Reading practices at national level
232 Practicile de lectură la nivel national
7.1 Infrastructure and access in the public and domestic space
7.1 Infrastructură şi acces în spaţiul public şi domestic
As regards the importance of the library for the people, it is interesting that the perceived level of importance rises with ageing.
Cu privire la cât de importantă este biblioteca pentru oameni, este interesant că nivelul de importanţă perceput creşte odată cu înaintarea în vârstă.
The perceived level of importance of the libraries increases starting with the age of 24 up to the age of 49, approximately.
Nivelul de importanţă perceput al bibliotecilor creşte începând cu vârsta de 24 de ani până în jurul vârstei de 49 de ani.
The age-categories that mostly believe that the library is very important for them and for the society are between 25 and 29 years old and 40-49 years old.
Categoriile de vârstă care consideră cel mai mult că biblioteca este foarte importantă pentru ei şi pentru societate sunt între 25-29 de ani şi 40-49 de ani.
Libraries are perceived as important spaces mostly by those who read frequently, while those who do not read very often rather believe that they do not find anything interesting in a library.
Bibliotecile sunt percepute ca fiind spaţii importante mai degrabă de către cei care citesc frecvent, iar cei care nu citesc foarte des sunt de părere, mai degrabă, că nu găsesc nimic interesant într-o bibliotecă.
69 This relation also reflects the importance of adjusting the libraries to the needs of people in general - and to those of youngsters, in particular - rather than constraining people to observe the library's rules and manner of operation.
69 Acest raport reflectă şi importanţa pe care o are adaptarea bibliotecilor la nevoile oamenilor în general - şi ale tinerilor în special -, mai degrabă decât constrângerea oamenilor să respecte regulile şi modul de funcţionare al bibliotecii.
In fact, among the respondents' dissatisfactions with the library there are: the lack of present technologies from the libraries, the lack of access or the poor access to the Internet, the lack of access to social networks or of spaces strictly dedicated to youngsters.
De altfel, printre principalele nemulţumiri pe care respondenţii le au faţă de bibliotecă se numără: lipsa tehnologiilor actuale din biblioteci, lipsa accesului sau accesul slab la internet, lipsa accesului la reţele de socializare sau a unor spaţii care să fie destinate strict tinerilor.
As regards the exterior reasons of people's choice to go to the library or not, there are also infrastructure and accessibility issues.
Raportat la motivele exterioare alegerii oamenilor de a merge sau nu la bibliotecă, există şi probleme de infrastructură şi accesibilitate.
A great part of the youngsters who never attend the libraries are those to whom the library is not spatially accessible (particularly those in extra-urban and rural areas).70
O mare parte dintre tinerii care nu frecventează niciodată bibliotecile sunt cei cărora biblioteca nu le este accesibilă spaţial (în special cei din zone extraurbane şi rurale).70
In Romania, of those who stated they acquired books, only 1% borrow them from the library.
în România, dintre cei care au declarat că procură cărţi, doar 1% le împrumută de la bibliotecă. în mediul urban,
This situation is not specific to our country's population only.
Una dintre explicaţii ar fi legată de accesul la biblioteci pentru rezidenţii din mediul rural.
The percentage of people with library subscriptions is very low.
Procentul celor care sunt abonaţi la o bibliotecă este foarte mic.
Most of those who have a library subscription stated they had a town/city library subscription, while the people who have a neighbourhood library subscription are less numerous.
Dintre cei care au un abonament la bibliotecă, cei mai mulţi oameni au declarat că au abonament la o bibliotecă orăşenească / municipală, iar cei mai puţini sunt cei care au abonament la o bibliotecă de cartier.
A possible explanation for the latter is the low number of such libraries existing in the proximity of people's residence areas.
O posibilă explicaţie pentru cel din urmă caz este numărul mic de astfel de biblioteci existente în proximitatea zonei de reşedinţă a oamenilor.
The respondents' main reasons for going to the library are to read books or to borrow them.
Principalele motive pentru care respondenţii merg la bibliotecă sunt de a citi cărţi sau pentru a le împrumuta.
They go to the library to use the Internet or other available services more rarely or they do not attend the library for these purposes at all.
Mai rar sau deloc merg la bibliotecă pentru a folosi internetul sau alte servicii pe care le poate pune la dispoziţie.
Hence, two conclusions can be drawn: the first - related to the people's perception on libraries and what they provide, i.e. that the libraries are mainly spaces that store and lend books.
De aici putem trage două concluzii: prima - legată de percepţia pe care oamenii au o despre biblioteci şi despre ce oferă aceste instituţii, şi anume că acestea sunt mai degrabă doar spaţii ce depozitează şi împrumută cărţi.
People perceive these spaces as very clearly specialised, although libraries have been hosting various events, not necessarily related to the written culture, especially in the last years.
Oamenii percep aceste spaţii ca fiind foarte clar specializate, deşi bibliotecile, în special în ultimii ani, găzduiesc diferite evenimente, ce nu au în mod necesar legătură cu cultura scrisă.
The second conclusion might be related to the manner in which libraries position themselves towards the public and how well they manage to promote their activities and events.
A doua concluzie ar putea fi legată de modul cum bibliotecile se poziţionează în faţa publicului şi despre cât de bine reuşesc bibliotecile să-şi popularizeze activităţile şi evenimentele.
The access to the book distribution infrastructure (libraries, bookshops) is important in order to understand and explain the book acquisition or reading behaviour.
Accesul la infrastructura de distribuţie de carte (biblioteci, librării) este important pentru a putea înţelege şi explica comportamentul de lectură sau de achiziţie de carte.
In terms of access to the written culture within the household, we have considered the private infrastructure.
în ceea ce priveşte accesul la cultura scrisă în cadrul gospodăriei, am luat în considerare infrastructura privată.
In order to identify the percentages of people who read or do not read, we have to relate to the people's access to the infrastructure.
Pentru a putea identifica procentele celor care citesc sau nu, trebuie să ne raportăm la accesul la infrastructură pe care îl au oamenii.
Thus, in the following lines we shall present the situation of the number of books in the households.
Astfel, în următoarele rânduri vom prezenta care este situaţia numărului de cărţi din gospodării.
For this analysis we have re-coded the choices of answering the question „How many books are there in your house, except for newspapers, magazines and schoolbooks?", taking into account the SES methodology, which is part of the Household Book Possession Index72.
Pentru această analiză au fost recodificate variantele de răspuns de la întrebarea „în afară de ziare, reviste şi cărţi de şcoală, câte cărţi sunt în locuinţa dvs.?" ţinând cont de metodologia SES, ce face parte din Indexul de Posesie al Gospodăriei72.
We considered the variable „cultural assets" and the category indicator „total number of books in the house", which resulted in the following division: 1 = „no books", 2 = „between 1 and 100 books", 3 = „between 101 and 500 books" and 4 = „more than 500 books".
Am luat în considerare variabila „posesii culturale"şi indicatorul categorial „numărul total de cărţi din casă", rezultând astfel o împărţire după cum urmează 1 = „nici o carte", 2 = „între 1 şi 100 de cărţi", 3 = „între 101 şi 500 de cărţi"şi 4 = „peste 500 de cărţi".
At national level, most of the households own between 1 and 100 books at present, and a quarter of the households do not possess any books.
La nivel naţional, cele mai multe gospodării deţin în prezent între 1 şi 100 de cărţi, iar un sfert dintre gospodării nu au niciun fel de carte în locuinţă.
From the viewpoint of the development regions, most of the households with 100 books maximum are in North-West and South-East.
Din punctul de vedere al regiunilor de dezvoltare, cele mai multe gospodării cu maximum 100 de cărţi sunt în Nord-Vest si Sud-Est.
The least numerous households endowed with books are in the South and West regions; in the latter 32% of the sampled households do not have any books.
Cel mai puţin dotate gospodării sunt în regiunile Sud şi Vest, în cea din urmă 32% dintre gospodăriile eşantionate neavând nicio carte.
The Bucharest-Ilfov development region is the only region that has a higher percentage of households with more than 100 books in their personal libraries.
Regiunea de dezvoltare Bucureşti-llfov este singura regiune care deţine un procent mai mare al gospodăriilor cu peste 100 de cărţi în biblioteca personală.
At national level, the urban households are better equipped with books than the rural ones.
La nivel naţional, gospodăriile din mediul urban sunt mai bine dotate cu cărţi decât cele din mediul rural.
The percentage of people who do not own any books in their household in the rural areas is almost 20%.
Procentul celor care nu deţin nici o carte în gospodărie în mediul rural este de aproape 20%. în ceea ce priveşte vârsta şi numărul de cărţi
In terms of income, the respondents in the category of income of over 2,000 lei own more books than those with incomes under 2,000 lei.
Raportat la venituri, cei din categoriile de venit de peste 2000 de lei deţin mai multe cărţi decât cei cu venituri de sub 2000 de lei.
7.2 Book acquisition - modalities of acquiring books
7.2 Achiziţia de carte modalităţile de a procura cărţile
On the other hand, the main reason for which the respondents could not buy a book is that they could not find it in the bookshop in their residence locality.
Pe de altă parte, principalul motiv pentru care respondenţii nu au putut cumpăra o carte este că nu au putut-o găsi în librăria din localitatea de reşedinţă.
This may show the level of accessibility, but rather from the viewpoint of the bookshops' level of endowment with the books the consumers want.
Acest lucru poate indica nivelul de accesibilitate, dar mai degrabă din punctul de vedere al nivelului de dotare a librăriilor cu cărţile pe care consumatorii
Thus, those who found a book thought it was too expensive to afford it (36%).
Pe IocuI doi, oamenii au invocat preţul ca fiind un impediment.
the low level of reading, but it also represents an indicator of the level of people's accessibility to cultural products and services.
Evident că acest din urmă aspect poate fi şi o explicaţie pentru nivelul scăzut de lectură, dar reprezintă şi un indicator al nivelului de accesibilitate a populaţiei la produse şi servicii culturale.
Acces level regarding books - national level (2016) [[In the last year, has it happened to you not to be able to buy or borrow a book that you wanted or found very necessary?]
Nivelul de acces la cărţi - nivel naţional (2016) [Vi s-a întâmplat în ultimul an să nu puteţi cumpăra sau împrumuta o carte pe care v-aţi fi dorit-o sau vă era foarte necesară?]
0 I do not remember Non-answer
0 Nu îmi aduc aminte Non-răspuns
Most people buy their books in person.
Cei mai mulţi oameni îşi achiziţionează cărţile singuri.
Only 5% of the respondents stated they received the books they read as a gift from another person.
Doar 5% dintre respondenţi au declarat că primesc cărţile pe care le citesc în dar de la o altă persoană.
It seems that this consumption ritual is not very popular among the analysed population.
Se pare că acest ritual de consum nu este unul foarte răspândit în rândul populaţiei analizate.
Giving a book away as a gift is not a common practice.
Oferirea în dar a unei cărţi nu este o practică uzuală.
Books are not valued as assets that might be loaded with a symbolism of affection, attachment or admiration for a person, so that they would be worth offering as a gift.
Cărţile nu sunt valorizate ca bunuri ce ar putea fi încărcate cu o simbolistică a afecţiunii, ataşamentului sau admiraţiei faţă de o persoană astfel încât să fie oferite în dar.
This may also reveal the fact that people do not value books as goods that can be useful, practical or necessary..
Acest lucru poate să ne indice inclusiv faptul că oamenii nu valorizează cărţile ca bunuri ce pot fi utile, practice sau necesare.
to what extent do you agree with the following statements::
În ce măsură sunteţi de acord cu următoarele afirmaţii:
I buy them in person (from the bookshop/kiosk/stand / book fairs/supermarket/antiques shop);
Le cumpăr personal (din librărie / chioşc / tarabă / târguri de carte / supermarket / anticariat);
I buy them in person over the Internet;
Le cumpăr personal de pe internet;
I borrow them from acquaintances / friends, family;
Le împrumut de la cunoştinţe / prieteni, familie;
I borrow them from the library;
Le împrumut de la bibliotecă;
I do not acquire books because I do not read;
Nu procur cărţi pentru că nu citesc;
I do not acquire books because I have enough of them in my personal library;
Nu procur cărţi pentru că am suficiente în biblioteca de acasă;
A list of criteria for choosing a book highlights the price, the author's prestige, the familiarisation with the publication and the subject of the book as being the main criteria in choosing a book.
O listă a criteriilor după care este aleasă o carte evidenţiază preţul, prestigiul autorului, cunoaşterea publicaţiei şi subiectul publicaţiei ca fiind principalele criterii de alegere ale unei cărţi.
We remind here the importance of the author, as an indicator of the quality that we have spoken about in the first section of this chapter.
Reamintim aici despre importanţa autorului, ca indicator al calităţii despre care am vorbit în prima parte a capitolului.
The book is a good for which marketing is as important as it is for other (cultural on non-cultural) goods.
Cartea este un bun pentru care marketingul este la fel de important ca şi pentru alte bunuri, fie ele culturale sau nonculturale.
From this standpoint, the author of a publication is like a brand, which may or may not sell a book.
Din această perspectivă, autorul unei publicaţii este asemenea unui brand, ce poate vinde sau nu o carte.
book acquisition - national sample (2016)
Tabelul 7.
When you buy a book, which are the main two criteria to choose it?
Distribuţii generale privind principalele criterii pentru achiziţia de cărţi - eşantion naţional (2016)
The publisher's prestige (reputation);
Am auzit de ea;
The rarity of the publication;
Mă interesează subiectul cărţii;
Most of the respondents have read between 1 and 20 books in the last 12 months.
Cei mai mulţi respondenţi au citit între 1 şi 20 de cărţi în ultimele 12 luni.
The income influences the number of books that people buy, to a certain degree.
Venitul influenţează în oarecare măsură numărul de cărţi pe care oamenii le cumpără.
Thus, those who stated that in the last 12 months have bought more than 10 books have incomes over 3,000 lei.
Astfel, cei care au declarat că în ultimele 12 luni au cumpărat mai mult de 10 cărţi au venituri mai mari de 3000 de lei.
According to the NSI74, data, in the last 10 years the monthly expenses with the purchase of books, newspapers
Conform datelor de la INS74, în ultimii 10 ani au crescut constant cheltuielile medii lunare pentru cumpărarea de
and stationery have constantly increased.
cărţi, ziare şi articole de papetărie.
A slight decrease can be noticed for 2015, but the difference is not significant.
O mică scădere se poate observa pentru anul 2015, însă diferenţa nu este semnificativă.
The average difference is 4 lei (around 1 Euro) per household.
Diferenţa medie este de patru lei pentru o gospodărie.
Although the price of books has constantly decreased, average expenses have not grown significantly.
Cu toate că preţul cărţilor a scăzut constant, media cheltuielilor nu a crescut semnificativ.
Hence we can conclude that the price itself is not an explanatory factor for the number of books acquired or read.
De aici putem concluziona faptul că nu preţul, în mod direct, este un factor explicativ al numărului de cărţi cumpărate sau citite.
With a growth of the budget spent on books in a household of approximately 4 lei (around 1 Euro) in 10 years, we cannot speak about a growth of the interest in written culture.
Cu o creştere a bugetului cheltuit în gospodărie pentru cărţi de aproximativ patru lei în 10 ani, nu putem vorbi despre o creştere a interesului pentru cultura scrisă.
1-20 No book bought, 21-30 31-50
1-20 Nici o carte cumpărată, 21-30 31-50
Accessed on 20.02.2017
Accesat la data de 20.02.2017
236 Reading practices at national level
236 Practicile de lectură la nivel national
Average monthly expenses per household for buying books, newspapers and stationary75 (2005-2015)
Cheltuielile medii lunare pentru cumpărarea de cărţi, ziare si papetârie75 (2005-2015)
The dynamics of the consumption prices is relevant in order to be able to evaluate and explain certain specific aspects of the level of reading at national level.
Dinamica indicelui preţurilor de consum este relevantă pentru a putea evalua şi explica anumite aspecte specifice ale nivelului de lectură de la nivel naţional.
We can notice from the graph below that, since 2001 until 2016 inclusively, the price of books decreased.
Se poate observa din graficul de mai jos faptul că, din 2001 până în anul 2016 inclusiv, preţurile cărţilor au scăzut.
Even though in 2011 an increase was recorded, the general trend was a trend of continuous decline.
Chiar dacă în anul 2011 s-a înregistrat o creştere, tendinţa generală a fost una de scădere continuă.
Reading practices at national level 237
Practicile de lectură la nivel national 237
In the following lines we shall describe the reading behaviour recorded at national level.
în următoarele rânduri vom descrie comportamentul de lectură înregistrat la nivel naţional.
We shall analyse the number of books fully read in the last 12 months, the people's preferences for Romanian or foreign authors, the differences in reading between men and women and the main impediments faced by respondents when they could not access a book.
Vom analiza numărul de cărţi citite integral în ultimele 12 luni, preferinţele oamenilor pentru autori români sau autori străini, diferenţele de lectură dintre femei şi bărbaţi şi principalele impedimente pe care le-au avut respondenţii atunci când nu au putut accesa o carte.
Of the respondents who mentioned they had read, most of the people have read between 1 and 20 books in the last 12 months.
Dintre cei care au menţionat că au citit, cei mai mulţi respondent, au citit între 1 şi 20 de cărţi în ultimele 12 luni.