natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The education and socio-economic status, as individual factors, and urbanisation, as contextual factor, have a significant impact on the active ageing experiences.
Educaţia şi statusul socio-economic, ca factori la nivel individual, şi urbanizarea, ca factor contextual, prezintă un impact semnificativ asupra experienţelor de îmbătrânire activă.
We remind here that the manner in which the respondents regarded the moment or their retirement in relation to time and incomes available for the participation in cultural events makes a difference not in terms of age category, but in terms of education and residence area.
Reamintim aici că modul în care respondenţii au privit momentul pensionării în relaţie cu timpul şi veniturile disponibile pentru participarea la evenimente culturale nu este diferit în funcţie de categoria de bătrâneţe, ci în funcţie de educaţie şi mediul de rezidenţă.
And the probability of having a hobby - a form of active ageing in relation with lifelong education - increases with education.
Iar probabilitatea de a avea un hobby - formă îmbătrânire activă relaţionată cu învăţarea pe tot parcursul vieţii - creşte odată cu educaţia.
We must add to this the mention that the majority of the seniors with at least one hobby stated that they used to practise this activity before their retirement, anyway.
Fapt la care se adaugă menţiunea că, oricum, majoritatea seniorilor cu cel puţin un hobby au menţionat că desfăşurau această activitate şi înainte de pensionare.
Molina, J.L., Petermann, S., &amp; Herz, A. ,Defining and Measuring Transnational Fields' (Gottingen: Max Planck Institute for the Study of Religious and Ethnic Diversity, 2012)
Molina, J.L., Petermann, S., &amp; Herz, a., Defining and Measuring Transnational Fields, MMG Working Paper 12-16, Gottingen, Max Planck Institute for the Study of Religious and Ethnic Diversity, 2012.
Concept, Methodology and Final Results, Vienna, European Centre for Social Welfare Policy and Research, 2013.
Concept, Methodology and Final Results, Viena, European Centre for Social Welfare Policy and Research, 2013.
Reading Practices in Contemporary Context
Practici de lectură în context contemporan
Authors: Ioana Ceobanu and Anda Becuţ
Autori: Ioana Ceobanu şi Anda Becuţ
Learning and acquiring the habit of reading 217
Învăţarea şi deprinderea obiceiului de a citi 217
Intrinsic and extrinsic motivations for reading practices and book acquisition . . . 220
Motivaţiile intrinseci şi extrinseci ale practicilor de lectură şi ale achiziţiei de carte . . . 220
Reading as a social value 223
Cititul ca valoare socială 223
Objectives and methodology 225
Obiective şi metodologie 225
Reading practices at national level 226
Practicile de lectură la nivel naţional 226
Reading practices in Bucharest 239
Practicile de lectură în Bucureşti 239
This chapter analyses the reading practices and the book consumption in contemporary context.
Acest capitol este dedicat analizei practicilor de lectură şi consumului de carte în context contemporan.
According to the previous editions of the Cultural Consumption Barometer, there is, in general, an interest in reading lower than for other types of cultural activities, products or goods1.
Conform ediţiilor anterioare ale Barometrului de Consum Cultural, în general există un interes mai scăzut pentru lectură decât pentru alte tipuri de activităţi, produse sau bunuri culturale1.
The main goals of the study have aimed for the identification of the role of reading and books in people's agenda of cultural consumption, as well as of the role and level of attractiveness of the written culture.
Principalele obiective ale studiului au urmărit identificarea rolului pe care îl au lectura şi cărţile în agenda de consum cultural a oamenilor şi a rolului si nivelului de atractivitate pe care îl are cultura scrisă. în acest sens, vom prezenta
In this respect, we shall present a series of comparative analyses and studies (e.g. from UK, USA etc.) and sociological theories that can provide comprehensive explanations for the results recorded in this year's edition.
0 serie de studii şi analize comparative (de ex.: din Marea Britanie, SUA etc.) şi teorii sociologice care pot oferi explicaţii exhaustive pentru rezultatele înregistrate în ediţia din acest an.
The main theories through which we have tried to explain the results of this report are the theory of imitation, theories of learning, theories of consumption, the theory of motivation and explanatory
Principalele teorii prin care am încercat să explicăm rezultatele din acest raport sunt teoria imitaţiei, teorii ale învăţării, teorii ale consumului, teoria motivaţiei şi teorii
The history and practices of writing have raised the interest of researchers from the viewpoint of the qualitative leap that they have brought to mankind's evolution and of their influence on the development of civilisations.
Istoria şi practicile de scriere au suscitat interesul cercetătorilor din perspectiva saltului calitativ pe care l-au adus în evoluţia umanităţii şi a influenţei pe care au avut-o asupra dezvoltării civilizaţiilor.
With the shift from oral to written tradition, mankind has evolved by transmitting and accumulating knowledge from one generation to another.
Odată cu trecerea de la tradiţia orală la cea scrisă, omenirea a evoluat prin transmiterea şi acumularea cunoaşterii de la o generaţie la alta.
Although in a sense the history of reading might overlap with the history of writing, the reading practices began to develop with the development of the printing press.
Deşi într-un anumit sens istoria lecturii ar putea fi suprapusă cu istoria scrierii, practicile de lectură au început să se dezvolte doar după dezvoltarea tehnologiei tiparului.
Once attributes of privileged (laic or religious) classes, writing and reading became accessible to larger and larger groups only after Gutenberg's invention.
Apanaj al claselor privilegiate - fie ele laice sau religioase - scrierea şi lectura au devenit accesibile unor grupuri din ce în ce mai largi doar începând cu invenţia lui Gutenberg.
This is why we believe that reading practices developed alongside the industrialisation and the mass production of books, when the latter became accessible
De aceea considerăm că practicile de lectură s-au dezvoltat odată cu industrializarea şi producţia în masă a cărţilor, când acestea au devenit accesibile unor categorii sociale - până atunci excluse din sistemul de producere şi
1 I. Oanâ, Consum cultural non-public in Croitoru C. et al., Barometrul de consum cultural 2015.
1 I. Oană, Consum cultural non-public în Croitoru C. et all.,
theories from the viewpoint of the socio-historical context in Romania.
Preferinţe, practici şl tendinţe, p. 79.
We aimed for the identification of the respondents' attitude towards the importance of reading and ongoing learning and how these are considered (or not) a path to personal success or to the wellbeing of the society.
Am urmărit să identificăm care este atitudinea respondenţilor cu privire la importanţa pe care o au lectura şi învăţarea continuă şi cum sunt apreciate ca fiind sau nu o cale către succesul personal sau bunăstarea societăţii.
We have measured the library-visiting behaviour, as a practice connected to the book consumption, through the percentage of people who have a public library subscription.
Am măsurat comportamentul de vizitare a bibliotecilor, ca o practică conexă consumului de carte, prin procentul celor care au un abonament la o bibliotecă publică.
to various social categories - excluded up to that moment from the system of production and transmission of knowledge.
Diviziunea muncii, apariţia conceptului de timp liber şi dezvoltarea practicilor de loisir, producţia în masă a literaturii universale au transformat funcţiile sociale ale practicilor de lectură.
The labour division, the occurrence of the concept of spare time and the development of loisir practices, the mass production of the universal literature have transformed the social functions of the reading practices.
Odată cu dezvoltarea economiei şi a societăţii cunoaşterii, importanţa lecturii a devenit din ce în ce mai mare, iar practicile de lectură s-au diversificat în funcţie de evoluţia tehnologiilor şi a celorlalte practici culturale.
The audiovisual revolution marked a turning point in the development of reading practices and threatened the domination of the written productione2.
Cu toate acestea, sub imperiul unor noi forme de divertisment şi de captare a atenţiei
In this context, the motivations for reading have diversified, including, besides the motivations of education and knowledge enrichment, motivations of leisure, too.
maselor, practicile de lectură au început să se retragă din ce în ce mai mult din zona de loisir în care ajunseseră şi să redevină practici culturale legate mai mult de educaţie şi profesionalizare.
The reading practices cannot be, therefore, analysed and interpreted outside the larger framework of the economy of knowledge, which includes the production and distribution of reading supports.
Fără o imagine a infrastructurii de producţie şi distribuţie a conţinuturilor creative, practicile de lectură nu pot fi analizate şi înţelese.
Up until recently, these supports were only made in printed form, but once the new technologies appeared, the written culture has also been moving into the virtual space.
Pentru înţelegerea practicilor de lectură în contextul contemporan din România este necesară prezentarea principalelor statistici la nivel european în ceea ce priveşte accesul la carte şi apetitul pentru lectură al europenilor.
According to the research report of the special Eurobarometer no. 399 on the theme of cultural access and participation5, in
Profilul socio-demografic al europenilor care au citit
3 European Commission, Special Eurobarometer 278, European Cultural
3 Comisia Europeană, Eurobarometru Special 278, European Cultural Values,
4 Eurostat, Cultural Statistics Report Eurostat, 2016, p. 118
4 Eurostat, Raportul de Statistici Culturale Eurostat, 2016, p. 118
5 European Commission.
5 Comisia Europeană.
Special Eurobarometer 399, 2013 p. 12.
Eurobarometru Special 399, 2013 p. 12.
According to the 2012 edition of the same study, 59% of the Romanians had stated they read books at least once a year, while in 2010, 51% of the Romanians stated they read books at least once a year.
Conform ediţiei din 2012 a aceluiaşi studiu, 59% dintre români declaraseră că citesc cărţi cel puţin o dată pe an, în timp ce în anul 2010, 51% dintre români au declarat că citesc cărţi cel puţin o dată pe an.
The data are comparable with the previous editions of the Barometer: in 2008, on this topic 66% of the Romanians stated they read books at least once a year, while in 2007 only 59% of the Romanians stated the same.
Datele sunt comparabile cu ediţiile anterioare ale Barometrului: în anul 2008, pe acest subiect 66% dintre români au declarat că citesc cărţi cel puţin o dată pe an, iar în anul 2007 doar 59% dintre români au declarat acelaşi lucru.
Thus, we notice a nearly 20% growth of the percentages of those who stated they read at least one book a year at the level of the year 2015, as compared to 2007, this level being similar to the European average.
Remarcăm astfel o creştere de aproape 20% a procentelor celor care menţionau că citesc cel puţin o carte pe an la nivelul anului 2015, comparativ cu anul 2007, acest nivel fiind similar cu media europeană.
In order to explain the dynamics of the reading practices it is important to detail the factors that can influence the book consumption.
Pentru explicarea dinamicii practicilor de lectură este importantă detalierea factorilor care pot influenţa nivelul consumului de carte.
The public and private infrastructure associated to written culture is very important, because it facilitates the people's access to books as cultural objects.
Infrastructura publicÄ Åi privatÄ asociatÄ culturii scrise este foarte importantÄ, pentru cÄ faciliteazÄ accesul oamenilor la carte ca obiect cultural.
The public libraries are an essential component of this infrastructure, and the size of the public network of libraries can explain the reading practices.
Bibliotecile publice sunt o componentă esenţială a acestei infrastructuri, iar dimensiunea reţelei publice de biblioteci poate explica practicile de lectură.
This is why the differences at national or even international level must be understood in the wider context of the books distribution system.
De aceea, diferenţele de la nivel naţional sau chiar internaţional trebuie înţelese în contextul mai larg al sistemului de distribuţie al cărţilor.
In the United Kingdom there are 4,6988 libraries, while France or Germany have an
html (accesat la data de 15.11.2016)
infrastructure of over 9,0009 public libraries.
Potrivit acestor date,
According to these data, the infrastructure of public libraries in Romania is smaller than in other European states and, implicitly, the people's access is also lower.
infrastructura de biblioteci publice din RomÃ¢nia este mai micÄ decÃ¢t Ã®n alte state ale Europei Åi, implicit, Åi accesul oamenilor la ele este mai scÄzut.
Learning and acquiring the habit of reading
Învăţarea şi deprinderea obiceiului de a citi
Like any other cultural practice, reading is a habit learned and reproduced by mimetism or rational choice.
Ca orice practică culturală, lectura este o deprindere care se învaţă şi se reproduce prin mimetism sau alegere raţională.
The taste for reading is shaped through socialisation, and the social and cultural environments have a great importance in shaping and developing reading practices.
Gustul pentru lectură se formează prin socializare, iar mediul social şi cel cultural au o mare importanţă în formarea şi dezvoltarea practicilor de lectură.
Before presenting the main results of the study, it is important to describe the most important theories that explain the reading practices and their motivations.
înainte de a prezenta principalele rezultate ale studiului, este important să descriem cele mai importante teorii care explică practicile de lectură şi motivaţiile care stau la baza lor.
The main purposes that people read for are relaxation, entertainment and the need to learn new things, in a variable order from one case to another.
Principalele scopuri pentru care oamenii citesc sunt relaxarea, divertismentul şi nevoia de a învăţa lucruri noi, într-o ordine care diferă de la caz la caz.
The studies conducted for the better understanding of the reasons people read or do not read10 have concluded that people - particularly youngsters who are exposed to an environment rich in reading options (e.g. the equipment of the domestic space with a bookcase) - are rather inclined to interact with the book, as well as to visit
Studiile realizate pentru a înţelege mai bine motivele pentru care oamenii citesc sau nu10 au concluzionat că oamenii - şi în special tinerii care sunt expuşi unui mediu bogat în opţiuni de lectură (de ex. dotarea spaţiului domestic cu o bibliotecă) - sunt mai degrabă predispuşi să interacţioneze cu cartea, dar şi să viziteze spaţiul unei biblioteci publice11.
The first models of training and education are formed within the family, through the process of imitation.
Primele modele de instruire şi educaţie sunt formate în cadrul familiei, prin procesul de imitaţie.
The reading behaviours can be explained through the learning models that have been explained by sociologists, anthropologists etc.
Comportamentele de lectură pot fi explicate prin modelele de învăţare care au fost explicate de sociologi, psihologi, antropologi etc.
Besides the school, which educates the reading tastes, the family has a very important role in the individual's education, particularly in the sense of inheriting a valorisation of reading and long-term education, even outside the cultural and educational institutions that have this intrinsic role.
Pe lângă şcoală, care educă gusturile pentru lectură, familia deţine un rol foarte important în educaţia individului, în special în sensul moştenirii unei valorizări a lecturii şi a educaţiei pe termen lung, chiar şi în afara instituţiilor culturale sau educaţionale care au acest scop de la sine înţeles.
The sociologists12 who have studied this phenomenon have shown the importance of mimicking of practices in the process of shaping the individual's values, attitudes and behaviour.
Sociologii12 care au studiat acest fenomen au demonstrat importanţa pe care o are copierea practicilor în decursul timpului în procesul de formare a valorilor, atitudinilor şi comportamentelor individului.
218 Learning and acquiring the habit of reading
218 învăţarea şi deprinderea obiceiului de a citi
In the same study14, the researchers show that in the case of youngsters and children who read frequently the influence of the fact that 57%15 of their parents used to read to them on a daily basis is manifested.
studiu14, cercetătorii arată că în cazul tinerilor şi copiilor care citesc frecvent se manifestă influenţa faptului că 57%15 dintre părinţii lor au avut stabilit în trecut un program zilnic pentru a le citi.
The National Reading Panel16, devised as a good practice guide in the USA, has shown (through the opinion given by organisations representing citizens, teachers, parents, academics, educational policies experts and researchers) that the family and close persons have a major role in children's learning of language, in shaping their imagination and in their reading habit.
National Reading Panel16, realizat ca un ghid de bune practici în SUA, a arătat (prin opinia oferită de organizaţii care reprezintă cetăţeni, profesori, părinţi, membri din mediul academic, experţi în politici educaţionale şi cercetători) faptul că familia şi persoanele apropiate au un rol major în învăţarea limbajului de către copii, în formarea imaginaţiei şi în deprinderea de a citi.
A study conducted among the adult population of England18 has identified the importance of family in the education and shaping of the reading taste.
Un studiu realizat în rândul populaţiei adulte din Anglia18 a identificat importanţa pe care o are familia în educarea şi formarea gustului pentru lectură.
The results have shown that 89% of the people who read regularly in their adult life are those whose parents used to read to them frequently when they were children.
Rezultatele au arătat că 89% dintre oamenii care citesc regulat în perioada de maturitate a vieţii sunt aceia ai căror părinţi le citeau frecvent atunci când erau copii.
Consequently, reading and the habit of reading for pleasure represent a proven source of personal accomplishment and satisfaction.
Educaţia şi formarea sunt procese continue care nu se încheie până la sfârşitul vieţii unui individ.
Education is not finished with the graduation of mandatory or optional educational stages.
Educaţia nu se finalizează odată cu încheierea ciclurilor de educaţie obligatorii sau a celor facultative.
The constant reading practices are some of people's consumption habits that greatly contribute to the process of shaping, developing and training.
Practicile constante de lectură sunt unele dintre obiceiurile de consum ale oamenilor care contribuie în foarte mare măsură la procesul de formare, dezvoltare şi instruire.
According to Eurostat19, in 2010 only 1.3% of the Romanian population between 25 and 64 years old had participated or invested in learning and training programmes, which ranks Romania on the next to last position among the EU member states.
Conform Eurostat19, în anul 2010 doar 1,3% din populaţia cu vârste între 25 şi 64 de ani din România a participat sau a investit în programe de învăţare şi de formare, poziţionându-se pe penultimul loc între statele membre ale Uniunii Europene.
The low interest in the lifelong training is also a fact that might explain the low interest in education and regular practices of reading or learning, but it also shows the level of people's valorisation of this type of investment, both at personal and at social level.
Interesul scăzut în ceea ce priveşte formarea pe tot parcursul vieţii este şi un factor care poate explica interesul scăzut pentru educaţie şi pentru practici regulate de lectură sau învăţare, dar ne indică şi nivelul de valorizare a acestui tip de investiţie din partea oamenilor, atât la nivel personal, cât şi la nivel social.
The data that show how much people invest in training and learning during their life are a relevant indicator in this respect, and this indicator can be more objective than people's statements regarding the frequency of their reading practices.
Datele care arată cât de mult investesc oamenii în formare şi în învăţare pe tot parcursul vieţii lor sunt un indicator relevant în acest sens, iar acest indicator poate fi mai obiectiv decât afirmaţiile oamenilor cu privire la frecvenţa cu care citesc.
We remind here the desirability effect - which we cannot eliminate when analysing and interpreting people's opinions and statements, but we can count on a combination of indicators, such as the degree of literacy, on people's investment in education, on the number of purchased books, the access to an efficient educational system, the measurable effects of the cultural and educational policies and strategies etc.
Amintim aici despre efectul de dezirabilitate - pe care nu îl putem elimina atunci când analizăm şi interpretăm păreri şi afirmaţii ale oamenilor, însă putem miza pe o combinaţie de indicatori, precum gradul de alfabetizare, investiţia oamenilor în educaţie, numărul de cărţi achiziţionate, accesul la un sistem educaţional performant, efecte măsurabile ale politicilor şi strategiilor culturale şi educaţionale etc.
Functional illiteracy refers to the incapacity to fully understand and operate with the acquired knowledge, in another form of reproduction, different from identical
Analfabetismul funcţional se referă la incapacitatea de a înţelege pe deplin şi de a opera cu cunoştinţe dobândite, într-o altă formă de reproducere decât reproducerea identică (învăţarea
Learning and acquiring the habit of reading 219
învăţarea şi deprinderea obiceiului de a citi 219
reproduction (mechanical learning).
mecanică).
UNESCO20 defines a functional illiterate as follows: „A person is functionally illiterate who cannot engage in all those activities in which literacy is required for effective functioning of his group and community and also for enabling him to continue to use reading, writing, and calculation for his own and the community's development”.
UNESCO20 defineşte un analfabet funcţional ca fiind „Cineva care nu poate participa la toate acele activităţi în care alfabetizarea este necesară pentru funcţionarea efectivă a grupului sau comunităţii din care persoana face parte sau pentru a permite persoanei să continue să citească, să scrie sau să calculeze pentru uzul propriu sau pentru dezvoltarea comunităţii."
At present, the Romanian legislation on books or editorial production is deficient, and the strategies for stimulating the level of reading are quasi-absent.
în prezent legislaţia românească privind cartea sau producţia editorială este deficitară, iar strategiile pentru stimularea nivelului lecturii sunt aproape inexistente.
Once they leave the formal learning environment (school), a great part of the population gives up reading.
Odată cu părăsirea mediului formal de învăţare (şcoala), o mare parte din populaţie renunţă la lectură.
Even though the equal access to education is instituted by the Constitution, this is not real in practice, too.
Chiar dacă accesul egal la educaţie este instituit prin Constituţie, acest lucru nu este real şi în practică.
The people's lack of access to education, particularly in rural or less developed environments, is related to the insufficient social policies and low investments in education, unlike other states of the European Union.
Lipsa de acces a oamenilor la educaţie, în special pentru medii rurale sau mai puţin dezvoltate, se leagă de politicile sociale insuficiente şi de investiţiile mici în educaţie, spre deosebire de alte state ale Uniunii Europene.
Another very important entity for the shaping of the reading taste is the Library.
O altă entitate foarte importantă în formarea gustului pentru lectură este Biblioteca.