natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(3) The index for the budgetary expenditures for cultural activities was calculated as the average of standardized values concerning (a) the proportion spent for cultural activities from the local authority's total budget for the year concerned, and (b) the total expenditure on culture relative to the number of inhabitants of the city.
(3) Indicele cheltuielilor bugetare alocate pentru activităţi culturale a fost calculat ca medie a valorilor standardizate cu privire la (a) ponderea cheltuielilor pentru activităţi culturale din bugetul total al autorităţii locale pentru anul respectiv şi (b) cheltuielile totale pentru cultură relativ la numărul de locuitori ai oraşului respectiv.
Consequently, each of the absolute values of the sub-indices (e.g.: number of students enrolled in schools and high schools of art) has been relativized by the number of inhabitants (e.g.: number of students enrolled in schools and high schools of art relative to 100 inhabitants of the total population).
În consecinţă, fiecare dintre valorile absolute ale subindicilor (ex.: numărul de elevi înscrişi în şcoli şi licee de artă) a fost relativizat la numărul de locuitori (ex.: numărul de elevi înscrişi în şcoli şi licee de artă relativ la 100 de locuitori din totalul locuitorilor).
(5) The index of creative industries was calculated as the average of standardized values concerning (a) the total profit of the actors in the field of creative industries, (b) the total turnover and (c) the number of their employees, relative to the total number of inhabitants of the city.
(5) Indicele privitor la dezvoltarea industriilor creative a fost calculat ca medie a valorilor standardizate cu privire la (a) profitul total al actanţilor din domeniul industriilor creative, (b) cifra de afaceri totală a acestora şi (c) numărul de salariaţi ai acestora, relativ la numărul total de locuitori ai oraşului respectiv.
Furthermore, standardization of the values was accomplished through the following steps:
De asemenea, standardizarea valorilor a fost realizată prin următorii paşi:
(1) Data collection concerning the absolute values of a subindices (i.e. number of theaters).
(1) Colectarea datelor cu privire la valorile absolute ale unui subindice (ex.: număr teatre).
(3) Substracting relative values average of each of the relative values obtained under step (2).
(3) Substragerea mediei valorilor relative din fiecare dintre valorile relative obţinute conform pasului (2).
(4) Dividing each result obtained in step (3) to the standard deviation of the relative values.
(4) Împărţirea fiecărui rezultat obţinut la pasul (3) la deviaţia standard a valorilor relative.
Depending to the nature of the data that composed the indicators on which we conducted the analysis and we obtained the cultural vitality indices, we used multiple sources
În funcţie de caracterul datelor care au compus indicatorii pe baza cărora am realizat analiza si obţinerea indicilor de vitalitate culturală, am folosit mai multe surse.
For the indicators relating to the number of cinemas, the number of seats in theaters and the number of viewers in cinemas we obtained data from the National Center of Cinematography.
Pentru indicatorii referitori la numărul de cinematografe, numărul de locuri în sălile de cinematograf şi numărul de spectatori în cinematografe am obţinut date de la Centrul Naţional al Cinematografiei.
&gt; For creative industries category we used centralized data at national level by the Borg Design company and included in the Companies List CD.
&gt; Pentru categoria industriilor creative am utilizat datele centralizate la nivel naţional de compania Borg Design şi cuprinse în CD-ul Lista Firmelor.
As previously mentioned, in the analysis we used five broad categories of indicators for measuring the degree of cultural vitality of cities.
După cum am menţionat anterior, la nivelul analizei realizate am utilizat cinci categorii mari de indicatori pentru măsurarea gradului de vitalitate culturală a oraşelor.
In the next chapter we will introduce each of these categories.
În capitolul următor vom prezenta fiecare dintre aceste categorii.
Types of indicators
Tipuri de indicatori
This category is the most extensive, covering a number of 18 indicators.
Această categorie este cea mai extinsă, cuprinzând un număr de 18 indicatori.
The 18 indicators reflect the degree of development of the network of classical cultural resources which make up the public local cultural infrastructure, referring here to the public cultural institutions such as libraries, museums, performance institutions (opera theater), artistic ensembles and orchestras, museums and cultural centers.
Cei 18 indicatori reflectă gradul de dezvoltare al reţelei de resurse culturale clasice care compun infrastructura culturală publică locală, referindu-ne aici la instituţii culturale publice precum: biblioteci, muzee, instituţii de spectacol (teatru si operă), ansambluri artistice si orchestre populare, centre culturale.
Add the number of cinemas (these being rather a type of resource that is no longer part of the classical cultural infrastructure, because of the emergence of movie theatres inside the shopping centers/ malls).
Se adaugă numărul de cinematografe (acestea fiind mai degrabă un tip de resursă care nu mai ţine de infrastructura clasică culturală, prin apariţia sălilor de cinematograf în incinta centrelor de shopping (mallurile).
The indicators of this category are divided between the ones expressing the existence of cultural resources (number of units) and their ability to provide public access to their services (the number of seats in these units).
Indicatorii acestei categorii se împart în indicatorii care exprimă existenţa resurselor culturale (numărul de unităţi) si capacitatea acestora de a oferi acces publicului la serviciile lor (numărul locurilor în aceste unităţi).
In addition to expressing the degree of endowment of cities with cultural resources, this category of indicators reflects the potential of cities to develop themselves as cultural poles, based on which they can be worth of interest for residents and tourists, contributing to a large extent to the achievement of a local identity based on cultural resources.
Pe lângă exprimarea gradului de dotare al oraşelor cu resursele culturale clasice, această categorie de indicatori reflectă potenţialul oraşelor de a se dezvolta ca poli culturali, aspect ce le poate permite obţinerea unui interes din partea locuitorilor şi a turiştilor, contribuind într-o mare măsură la realizarea unei identităţi locale bazate pe resursele culturale.
The level of equipment for the cultural infrastructure of a city can be seen as an opportunity to harness these resources to apply for the candidacy for European Capital of Culture, a one year program that gives the cities the means for developing their cultural profile, for boosting their notoriety and for developing the local economy through artistic and cultural activities.
Gradul de echipare la nivelul infrastructurii culturale poate semnifica pentru un oraş şi o posibilitate de a valorifica aceste resurse prin candidatura la titulaturi precum cea de Capitală Europeană a Culturii, un program care timp de un an oferă oraşelor contextul dezvoltării profilului cultural, creşterea notorietăţii oraşului şi dezvoltarea economiei locale prin activităţi artistice şi culturale.
The 18 indicators that make up the present category are:
Cei 18 indicatori care compun categoria de faţă sunt:
Libraries (number of libraries per 10,000 inhabitants)
Biblioteci (numărul bibliotecilor la 10.000 de locuitori)
Cinema (number of movie theaters to 10,000 inhabitants)
Cinema (numărul sălilor de cinematograf la 10.000 de locuitori)
Cinema (number of seats in movie theaters per 1,000 inhabitants)
Cinema (numărul locurilor în sălile de cinematograf la 1.000 de locuitori)
Museums (number of museums per 100,000 inhabitants)
Muzee (numărul de muzee la 100.000 de locuitori)
Opera (number of Opera institutions per 100,000 inhabitants)
Opera (numărul instituţiilor de operă la 100.000 locuitori)
Opera (number of seats in the institutions of the opera per
Opera (numărul locurilor în instituţiile de operă la 1.000 locuitori)
Philharmonic (number of Philharmonic institutions per
Filarmonică (numărul instituţiilor de filarmonică la 100.000 de locuitori)
Philharmonic (number of seats in the institutions of the Philharmonic at 1,000 inhabitants)
Filarmonică (numărul locurilor în instituţiile de filarmonică la 1.000 de locuitori)
Dramatic theatres (number of theaters per 100,000 inhabitants)
Teatre dramatice (numărul de teatre dramatice la 100.000 de locuitori)
Dramatic theatres (number of seats in the theaters per
Teatre dramatice (numărul de locuri în teatrele dramatice la 1.000 de locuitori)
Musical theatres (musical theatres per 100,000 inhabitants)
Teatre muzicale (numărul de teatre muzicale la 100.000 de locuitori)
Musical theatres (number of seats in musical theatres per
Teatre muzicale (numărul de locuri în teatrele muzicale la
Puppet theaters/ animation (number of puppet theaters per 100,000 inhabitants)
Teatre de păpuşi / de animaţie (numărul de teatre de păpuşi la 100.000 de locuitori)
Puppet Theaters/ animation (number of seats in puppet theaters per 1,000 inhabitants)
Teatre de păpuşi / de animaţie (numărul de locuri în teatre de păpuşi la 1.000 de locuitori)
Artistic ensembles (number of artistic ensembles per
Ansambluri artistice (numărul de ansambluri artistice la
Popular orchestras (number of popular orchestras per 100,000 inhabitants)
Orchestre populare (numărul de orchestre populare la
Cultural centers (number of cultural centers per 100,000 inhabitants)
Centre culturale (numărul de centre culturale la 100.000 de locuitori)
Cultural centers (number of jobs in the cultural centers per 1,000 inhabitants)
Centre culturale (numărul de locuri în centre culturale la
94 Dimensions of cultural vitality.
22 Dimensiunile vitalităţii culturale.
Measuring this type of indicator provides the ability to track the capacity of a town (through the existence of specific services to educational and vocational training) to form specialized human resources in the cultural and artistic field.
Măsurarea acestui tip de indicator oferă posibilitatea de a urmări capacitatea unui oraş (prin existenţa unor servicii specifice de formare educaţională şi profesională) de a forma resurse umane specializate în domeniul cultural şi artistic.
An increasing number of specialized human resources in the artistic and cultural field can lead to stimulating an increased competition between the companies in the cultural and creative field to develop offices and activities in a certain city.
Un număr crescut de resurse umane specializate în domeniul artistic şi cultural poate duce la o stimulare a creşterii concurenţei la nivelul firmelor din domeniu cultural şi creativ care să dezvolte sedii şi activităţi în oraşul respectiv.
Such a concentration of personnel and companies may produce rising living standards and can boost the local community's capacity to attract economic activity and to create an environment where innovation can flourish.
O astfel de concentrare de personal şi firme poate produce creşterea nivelului de trai local şi poate stimula capacitatea comunităţii de a atrage activităţi economice şi de a crea un mediu în care inovaţia se poate dezvolta.
Within this category of indicators, we have collected data for secondary fine arts profile schools, colleges of arts, universities of cultural profile, and of popular schools of arts (and crafts) under the subordination of the County Councils.
În cadrul acestei categorii de indicatori, am colectat date la nivelul şcolilor gimnaziale cu profil artistic, al liceelor de arte, al universităţilor cu profil cultural şi al Şcolilor Populare de Arte (şi Meserii) din subordinea Consiliilor Judeţene.
Intended indicators relate to:
Indicatorii urmăriţi se referă la:
1.Students enrolled in universities of art/ cultural profile (number of students per 1,000 inhabitants)
Studenţi înscrişi în universităţile de artă / cu profil cultural (numărul de elevi la 1.000 de locuitori)
2.Teaching staff from the universities of art/ cultural profile (number of teachers per 1,000 inhabitants)
Personal didactic din universităţile de artă / cu profil cultural (numărul de profesori la 1.000 de locuitori)
3.Students enrolled in secondary schools/ high schools with the artistic profile (number of students per 1,000 inhabitants)
Elevi înscrişi în şcoli gimnaziale / licee cu profil artistic (numărul de elevi la 1.000 de locuitori)
Teaching staff from schools/ high schools with the artistic profile (number of teachers per 1,000 inhabitants)
Personal didactic din şcolile / liceele cu profil artistic (numărul de profesori la 1.000 de locuitori)
Trainees enrolled in folk art schools/ schools of arts and crafts (number of students per 1,000 inhabitants)
Cursanţi înscrişi în şcolile de artă populară / şcolile de arte şi meserii (numărul de elevi la 1.000 de locuitori)
As mentioned in the previous edition of the survey, the budgets allocated by the local authorities to the institutions of culture are the main way of financing them.
După cum menţionam în ediţia precedentă a studiului, bugetele alocate de autorităţile locale instituţiilor de cultură reprezintă principala modalitate de finanţare a acestora.
34 Compared to the indicators used in the 2010, which comprised the budgetary chapter titled "expenditure on culture, recreation and religion", in the present edition of the study we have improved the measurement of this indicator by requesting data from Mayors' institutions of the municipality on budget subsections, namely allocations for cultural and recreational services for youth (*only if the budgeted activities were cultural; e.g.: theatre festivals painting, music, exhibitions, street art, literary events, etc.), thus ignoring the amounts earmarked for religion/ cults and those for sporting activities which were part of the same budgetary chapter.
34 Faţă de indicatorii folosiţi în 2010, care cuprindeau capitolul bugetar intitulat „cheltuieli pentru cultură, recreere şi religie", în ediţia de faţă a studiului am îmbunătăţit măsurarea acestui tip de indicator prin solicitarea de date la nivelul primăriilor de municipiu privind bugetul defalcat pe subcapitole, şi anume sumele alocate pentru servicii culturale şi servicii recreative pentru tineret (*doar în cazul în care au fost bugetate activităţi cu caracter cultural; ex. festivaluri de teatru, muzică, expoziţii pictură, artă stradală, evenimente literare etc.), nemailuând astfel în calcul sumele alocate pentru religie / culte şi cele pentru activităţi sportive care făceau parte din acelaşi capitol bugetar.
As in the previous edition, we kept measuring share of expenditure on culture in total local budget expenditure (%), which "shows the importance that the local authorities give to the cultural sector in relation to other areas of activity in their administration".35
Ca şi în ediţia precedentă, am păstrat măsurarea ponderii cheltuielilor pentru cultură în totalul bugetului local de cheltuieli (%), care „arată importanţa pe care autorităţile locale o acordă sectorului cultural, în raport cu celelalte domenii de activitate din administrarea lor"35.
This category of indicators is complementary to the category of indicators relating to cultural infrastructure.
Această categorie de indicatori este complementară categoriei de indicatori referitori la infrastructura culturală.
If cultural infrastructure presents a static aspect of cultural vitality (the actual number of cultural units in the city), participation category presents the dynamic aspect, namely the degree of cultural consumption and utilization of local cultural infrastructure.
Dacă infrastructura culturală prezintă un aspect static al vitalităţii culturale (numărul efectiv de unităţi culturale la nivelul oraşului), categoria de participare prezintă aspectul dinamic, şi anume gradul de consum cultural al populaţiei şi gradul de utilizare a infrastructurii culturale locale.
36 It is the ability of this indicators
34 Centrul de Cercetare şi Consultanţă în Domeniul Culturii, Vitalitatea Culturală
34 The National Institute for Cultural Research and Training, Cultural Vitality of
a Oraşelor din România, 2010, p. 6
category to highlight other dimensions of cultural vitality, such as that of infrastructure, but also the one that refers to the financial support given by the local authorities for culture or for creative industries category.
36 Este în capacitatea acestei categorii de indicatori să pună în valoare alte dimensiuni ale vitalităţii culturale aşa cum este cea de infrastructură, dar si cea care se referă la sprijinul financiar acordat de autorităţile locale pentru cultură sau pentru categoria privind industriile creative.
A high cultural participation of the population may increase the local economy, and may lead to the development of public and private cultural sector in terms of the infrastructure and the supply of goods and services.
O participare culturală cu grad ridicat din partea populaţiei poate atrage o creştere a economiei locale, o dezvoltare a sectorului cultural public şi privat din perspectiva infrastructurii şi a ofertei de bunuri şi servicii culturale.
Also, a high cultural participation may also stimulate creative industries.
De asemenea, o participare culturală ridicată poate stimula şi mediul industriilor creative.
In relation between local participation - cultural vitality, cities can contribute to increasing participation by certain resources and incentives offered to potential cultural consumers.
În relaţia participare culturală - vitalitate locală, oraşele pot contribui la creşterea gradului de participare prin anumite resurse şi stimulente oferite potenţialilor consumatori culturali.
Cities must provide the necessary facilities and resources to contribute to increased participation in the cultural life of various groups in age, lifestyle, living, working, studying or visiting a certain city.
Oraşele trebuie să ofere facilităţile şi resursele necesare care să contribuie la sporirea participării la viaţa culturală a unor grupuri diverse ca vârstă, stil de viaţă, care locuiesc, lucrează, studiază sau doar vizitează acel oraş.
37 Furthermore, by facilitating the access to cultural participation, cities can produce a sense of belonging for those who consume those services.
37 Totodată, prin facilitarea unui acces de participare culturală, oraşele pot să producă un simţ al apartenenţei pentru cei consumă acele servicii.
The indicators that we use in this edition to analyze the size of participation are:
Indicatorii pe care-i utilizăm în această ediţie pentru analiza dimensiunii de participare sunt:
Cinema viewers (per 100 inhabitants)
Spectatori de cinema (la 100 de locuitori)
Spectators in the Opera (per100 inhabitants)
Spectatori la operă (la 100 de locuitori)
Spectators at the Philharmonic (per 100 inhabitants)
Spectatori la filarmonică (la 100 de locuitori)
Spectators at dramatic theatres (per 100 inhabitants)
Spectatori la teatre dramatice (la 100 de locuitori)
Spectators at musical theatres (per100 inhabitants)
Spectatori la teatre muzicale (la 100 de locuitori)
Spectators at puppet theaters (per 100 inhabitants)
36 Francois Matarasso, Towards a Local Culture Index.
Visitors in museums (per 100 inhabitants)
Measuring the Cultural
Spectators in cultural centres (per 100 inhabitants)
vitality of communities, 1999, p. 12
Dimensions of cultural vitality.
Spectatori la teatre de păpuşi (la 100 de locuitori)
Types of indicators 95
Vizitatori în muzee (la 100 de locuitori)
Authors like Richard Florida and Charels Landry link the emergence of creative industries and creative economy with the transformation process of city functions, as defined until recently.
Autori precum Richard Florida şi Charles Landry leagă apariţia industriilor creative şi a economiei creative de procesul de transformare a funcţiilor oraşului, aşa cum erau definite acestea până recent.
Richard Florida noted that "in recent decades there has been a dramatic change in the nature of capitalist economies, passing from a traditional industrial-organizational system, based on large factories and huge office buildings, focused on the huge economies of scale and on physical labor, to an emerging innovative system, knowledge-based, based on intellectual work and human creativity."
Richard Florida menţiona că „în ultimele decenii s-a petrecut o schimbare dramatică în natura economiilor capitaliste, trecându-se de la un sistem tradiţional industrial-organizaţional, bazat pe fabrici de mari dimensiuni şi clădiri de birouri uriaşe şi centrat pe economii de scală şi pe muncă fizică, la un sistem emergent mai inovativ, bazat pe cunoaştere, muncă intelectuală şi creativitate umană."
Also, Charles Landry, particularly interested in studying the creative cities, emphasized the importance of creative industries in urban and economic development.
De asemenea, Charles Landry, interesat în mod special de studierea oraşelor creative, sublinia importanţa pe care industriile creative o au în dezvoltarea economică şi urbană.
96 Dimensions of cultural vitality.
24 Dimensiunile vitalităţii culturale.
Some cities have turned to concrete measures to support human resources development and the creative industries in the area.
mai menţionează că acest tip de industrii (creative) „atrag noi investitori si noi afaceri, dar si un flux crescut de turişti, având beneficii economice indirecte"42.
In Introducing for the Strategy for Culture and Arts for 2010-2014 in the city of Adelaide, it is highlighted:
Unele oraşe au trecut la măsuri concrete pentru susţinerea dezvoltării resurselor umane şi industriilor din domeniul creativ.
„A vibrant cultural life is part of the attractiveness of the city of Adelaide and it is a key point for the city's goals to attract creative, innovative and well prepared people, which will contribute to the economic development in the context of the challenges of the future."
În Introducerea Strategiei pentru Cultură şi Arte pentru perioada 2010-2014 a oraşului Adelaide, este punctat: „O viaţă culturală vibrantă este parte din atractivitatea oraşului Adelaide şi este un punct esenţial în obiectivele oraşului de a atrage persoane creative, inovative şi bine pregătite, care vor contribui la dezvoltarea economică în contextul provocărilor viitoare."
The indicators used for cultural industries category are:
Indicatorii utilizaţi pentru realizarea categoriei de industrii culturale sunt:
The number of employees in the creative industry per 1,000 inhabitants
Numărul angajaţilor din industria creativă la 1.000 de locuitori
The turnover of the companies in the creative industries and services (turnover per capita)
Cifra de afaceri a firmelor din industriile şi serviciile creative (Cifra de afaceri per locuitor)
The profit of companies in the industries and creative services (profit share in total turnover)
Profitul firmelor din industriile şi serviciile creative (Ponderea profitului în totalul cifrei de afaceri)
The evolution of cultural vitality indices 97
Evoluţia indicilor de vitalitate culturală 25
The evolution of cultural vitality indices
Evoluţia indicilor de vitalitate culturală
Ranking cities according to their cultural vitality was conducted on the basis of the average of the cultural vitality indices manifested during the period 2010-2015.
Clasamentul oraşelor în funcţie de vitalitatea culturală a acestora a fost realizat în baza mediei indicilor de vitalitate culturală manifestată în perioada 2010-2015.
As we described in the chapter on methodology, the cultural vitality of each of the 46 cities chosen was calculated for each of the six years between 2010-2015, as the average of values for the five categories of indicators: (1) index of infrastructure for cultural
După cum am descris în capitolul dedicat metodologiei, vitalitatea culturală a fiecăruia dintre cele 46 de oraşe alese a fost calculată, pentru fiecare dintre cei şase ani din intervalul 2010-2015, ca medie a valorilor a cinci categorii de indicatori: (1) indicele infrastructurii