natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Considering the results described above, it is clear that the growth of the CCS in the other 7 development regions must necessarily be encouraged.
Având în vedere aceste rezultate, este clar că se impune o încurajare a SCC în celelalte 7 regiuni de dezvoltare economică.
From this point of view, the initiative of the Regional Operational Programme 2014-2020 to stimulate investment in cultural and creative industries is more than welcome.
Din acest punct de vedere, este bine-venită iniţiativa Programului Regional Operaţional 2014-2020 de a stimula investiţiile în industriile culturale si creative.
The ROP 2014-2020 Axis 2, which is dedicated to investments made by SMEs, is totally excluding the BucharestIlfov region from the list of priority investments, on account of the region's already substantial growth.
De asemenea, Programul POR 2014-2020 prin Axa 2, care este dedicată investiţiilor realizate de către IMM, exclude total regiunea Bucuresti-Ilfov datorită gradului său de dezvoltare.
As such, it creates the conditions for the CCS enterprises in the other development regions to apply for projects funded from grants and thereby to reduce their huge gap versus the Bucharest-Ilfov.
Ca atare, se creează un cadru în care companiile SCC din celelalte regiuni să aplice pentru proiecte cu fonduri nerambursabile si astfel să reducă decalajul imens faţă de Bucuresti-Ilfov.
5.2.4 Analysis of turnover in relation to the evolution in population income and expenditure
5.2.4 Analiza cifrei de afaceri prin corelaţie cu evoluţia veniturilor şi cheltuielilor populaţiei
One of the possible factors that has influenced the rise in turnover in CCIs is the increase in household incomes, accompanied by a change in the consumption structure.
Unul dintre factorii posibili care au influenţat creşterea cifrei de afaceri în industriile SCC îl reprezintă cresterea veniturilor populaţiei, însoţit de o posibilă modificare a structurii de consum.
More specifically, in this report we have looked at the evolution of the household income during 2011-2015, to identify whether there has been an increase in the population's spending on culture and recreation.
Mai precis, se va analiza cresterea veniturilor populaţiei în perioada 2011-2015 si dacă a avut loc o crestere a ponderii cheltuielilor pentru cultură si recreere.
For this purpose, we have resorted to the data published by the National Institute of Statistics (NIS) regarding household income and expenditure and the structure of such expenditure.
Pentru această analiză, au fost folosite datele Institutului Naţional de Statistică (INS) referitoare la veniturile si cheltuielile gospodăriilor, precum si structura respectivelor cheltuieli.
Data were extracted from the press releases of the NIS, namely the press release for the first quarter of 2011 and the press release for the fourth quarter of 2015, available on the official website of the institute, at www.insse.ro
Ca sursă a datelor, au fost folosite comunicatele de presă furnizate de către INS, respectiv comunicatul de presă pentru trimestrul I al anului 2011 si comunicatul de presă pentru trimestrul IV al anului 2015, disponibile pe pagina oficială a institutului, respectiv www.insse.ro.
Income and expenses of the population in the first quarter of 2011
Veniturile şi cheltuielile populaţiei în trimestrul I al anului 2011
According to the NIS official data, the total monthly average income accounted for 2,318 lei / household or 804 lei / person.
Conform datelor oficiale INS, veniturile totale medii lunare au reprezentat 2.318 lei/gospodărie sau 804 lei/persoană.
Wage income and income from self-employment represent 50.2% of the total.
Veniturile salariale si veniturile din activităţi independente reprezintă 50,2% din total.
Obviously, there are differences between urban and rural areas.
Evident, există diferenţe între mediul urban si mediul rural.
Thus, the total average income in urban areas was 25.9% higher than those of rural households.
Astfel, veniturile totale medii din mediul urban au fost cu 25,9% mai mari decât cele ale gospodăriilor din mediul rural.
Total household expenditure in the year quarter considered
Rezultate privind principalii indicatori economici 31
The largest share was allocated to consumption expenditures (71.6%), while investment accounted for only 0.4% of the total.
Cea mai mare pondere este alocată cheltuielilor de consum (71,6%), în timp ce pentru investiţii a fost alocat numai 0,4% din total.
Obviously, there are differences by area of residence, with the average monthly expenditure being 471 lei / household higher in urban than in rural areas.
Evident, există diferenţe în funcţie de mediul de rezidenţă, cheltuielile medii lunare fiind cu 471 de lei/gospodărie mai mari în mediul urban decât în mediul rural.
The share of expenditures on recreation and culture stood at 3.3%.
Produse agroalimentare şi băuturi nealcoolice 0 Băuturi alcoolice, tutun 0 îmbrăcăminte, încălţăminte
Households have allocated more money to this category than to Hotels, cafes and restaurants (1.2%) and to Education (0.7%).
Locuinţă, electricitate, apă, gaze şi alţi combustibili 0 Mobilier, dotarea şi întreţinerea locuinţei 0 Sănătate 0 Transport 0 Comunicaţii
Structure of household expenditure in the first quarter of 2001
cheltuielile cu Locuinţa, utilităţi si alţi combustibili (18,6%).
/ household or 1,079 lei / person.
Sursa: Institutul Naţional de Statistică
The share of wage income and income from self-employment out of total revenues also increased, reaching to 59.3% of
Veniturile salariale şi veniturile din activităţi independente au cunoscut şi ele o creştere în total venituri, atingând 59,3%
108 Results of the Application of the Key Economic Indicators
32 Rezultate privind principalii indicatori economici
the total.
din total.
Obviously, the differences between urban and rural areas remained unchanged during this period, too.
Evident, si pentru această perioadă există diferenţe între mediul urban si mediul rural.
Thus, the total average income in urban areas was 38.4% higher than those of rural households.
Astfel, veniturile totale medii din mediul urban au fost cu 38,4% mai mari decât cele ale gospodăriilor din mediul rural.
Overall, we can say that there was an increase in the population income in the fourth quarter of 2015 compared to the first quarter of 2011.
Per total, se poate vorbi despre o creştere a veniturilor populaţiei în trimestrul IV al anului 2015 comparativ cu trimestrul I al anului 2011.
Total household expenditure in this quarter was 2,537 lei / month / household or 956 lei / month / person.
Cheltuielile totale ale populaţiei au fost în acest trimestru de 2.537 de lei/lună/gospodărie sau 956 de lei/lună/persoană.
The largest share was again represented by consumption expenditures (71.3%), while investments were allocated only 0.3% of the total.
Cea mai mare pondere este alocată din nou cheltuielilor de consum (71,3%), în timp ce pentru investiţii a fost alocat numai 0,3% din total.
This period, too, shows differences by place of residence, with the average monthly expenditure being higher by 276.1 lei / person urban versus rural areas.
Si în această perioadă există diferenţe în funcţie de mediul de rezidenţă, cheltuielile medii lunare fiind cu 276,1 lei/persoană mai mari în mediul urban decât în mediul rural.
From the point of view of the consumption structure, in the fourth quarter of the year 2015 the largest share of the total
Din punctul de vedere al structurii de consum, în trimestrul IV al anului 2015 cea mai mare pondere a cheltuielilor este
The share of expenditures on recreation and culture accounted for 3.6%.
Hoteluri, cafenele şi restaurante Diverse produse şi servicii
Hotels, cafes and restaurants Miscellaneous goods and services
de consum în trimestrul IV an 2015
Source: National Institute of Statistics
Sursa: Institutul Naţional de Statistică
Results of the Application of the Key Economic Indicators 109
Rezultate privind principalii indicatori economici 33
The data presented above show an increase in the share of expenditure on culture and recreation in 2015 compared to 2011, driven by the increase in household income.
Din datele prezentate mai sus, rezultă aşadar o creştere a ponderii cheltuielilor pentru cultură şi recreere în anul 2015 comparativ cu anul 2011 pe baza creşterii veniturilor populaţiei.
This is perhaps explained both by an emancipation of the consumption (which is best illustrated by the sharp decrease by 5.2% of the spending on food products and soft drinks) and by the gradual growth and diversification of the market supply of cultural and recreational goods and services.
Se poate vorbi atât despre o emancipare a consumului (ilustrat cel mai bine prin scăderea pronunţată cu 5,2% a cheltuielilor alocate produselor agroalimentare şi băuturilor nealcoolice), cât şi despre o creştere şi diversificare treptată de produse şi servicii culturale şi recreative apărute pe piaţă.
This latter factor is demonstrated by the increase by over 47% in the number of CCS enterprises.
Acest fapt din urmă poate fi demonstrat prin creşterea numărului de companii SCC cu peste 47%.
Based on NIS data, a calculation has been made of the increase in the share of household spending dedicated to recreation and culture.
Pe baza datelor INS, s-a efectuat un calcul privind creşterea cheltuielilor populaţiei alocate recreerii şi culturii.
The calculation shows that, though the resident population fell by 1.6% in 2015 compared to 2011, the growth in household income and in the share of expenditure on recreation and culture has led to a substantial increase in the budget allocated by the population to this kind of goods and services.
Se observă că deşi populaţia rezidentă a scăzut în 2015 cu 1,6% faţă de 2011, creşterea veniturilor populaţiei şi a ponderii de cheltuieli pentru recreere şi cultură a condus la o mărire substanţială a bugetului populaţiei alocat acestor bunuri şi servicii.
Calculations indicate an increase of nearly 2.4 billion Lei.
Calculele indică o creştere de aproape 2,4 mld. lei.
Although the increase from 3.3% to 3.6% in the share of household expenditure on CCS products and services may seem rather small, it accounts, in fact, in relative terms, for an increase of 9.1% in the period analysed.
Deşi la prima vedere ponderea pentru SCC cunoaşte doar un spor mic (de la 3,3% la 3,6%), în realitate ea reprezintă în termeni relativi o creştere de 9,1% în intervalul de timp analizat.
And this applies to an increase by 29.2% in total household expenditure.
Iar aceasta se aplică unei creşteri cu 29,2% a cheltuielilor totale ale populaţiei.
Calculation of household expenditure on recreation and culture
Calculul cheltuielilor populaţiei pentru recreere şi cultură
Total annual income (thousand Lei)
Total venituri anuale (mii lei)
Total annual expenditure (thousand Lei)
Total cheltuieli anuale (mii lei)
% allocated to recreation and culture
% alocat recreere şi cultură
TOTAL ANNUAL EXPENDITURE ON RECREATION AND CULTURE (THOUSAND LEI)
TOTAL CHELTUIELI ANUALE RECREERE ŞI CULTURĂ (MII LEI)
INCREASE IN ANNUAL EXPENDITURE ON RECREATION AND CULTURE (THOUSAND LEI)
CREŞTERE CHELTUIELI ANUALE RECREERE ŞI CULTURĂ (MII LEI)
The increase in household expenditure on recreational and cultural goods and services from 5,823 million Lei in 2011 to 8,206 million Lei in 2015 (up by 40.9%) demonstrates that these goods and services are an important growth factor, which has driven the increase in overall CCS turnover by 11,756 million Lei in the period.
Creşterea cheltuielilor populaţiei pentru bunuri şi servicii de recreere şi cultură de la 5.823 mil. lei în 2011 la 8.206 mil. lei în 2015 (cu 40,9%) demonstrează ipoteza că acestea reprezintă un factor extrem de important care au condus la creşterea cifrei de afaceri per total SCC cu 11.756 mil. lei pentru această perioadă.
Although the NIS methodology differs the methodology employed in this study (e.g. IT activities are not included in the recreation and culture category), we may nevertheless speak of a substantial increase in consumer demand during this period, with a strong and positive impact on the CCS as a whole.
Deşi metodologia INS este diferită de metodologia din cadrul acestui studiu (de exemplu, activităţile IT nu sunt incluse în categoria recreere şi cultură), totuşi se poate vorbi de o creştere substanţială a cererii de consum în această perioadă cu impact direct şi puternic asupra întregului sector de activitate SCC.
The net profit increase recorded in 2015 is noteworthy, with the profit growth exceeding by far the increase in turnover.
Creşterea din 2015 este una deosebită, ritmul de creştere fiind mult mai mare decât al cifrei de afaceri.
Thus, the comparison between the year 2014 vs. the year 2015 shows a 1.09 times increase in turnover versus a 1.79 times increase in CCS net profit.
Astfel, comparaţia anilor 2014 şi 2015 relevă o creştere a cifrei de afaceri de 1,09 ori, în timp ce creşterea profitului este de 1,79 ori.
CCS profit (thousand Lei)
Proftul SCC (mii lei)
The growing trend in CCS net profit is illustrated in the chart below.
Trendul de creştere a profitului net al SCC este arătat şi de următorul grafic.
In 2012, there was a decline in CCS profit, followed by an upward trend as of 2013.
În anul 2012 are loc o scădere a profitului, urmând ca din anul 2013 trendul să fie unul ascendent.
110 Results of the Application of the Key Economic Indicators
34 Rezultate privind principalii indicatori economici
Annual dynamics of CCS profit
Dinamica anuală a profitului SCC
The contribution of CCS subsectors to the net profit shows, as in the case of CCS turnover, that the IT sector has had the largest share of contribution to overall CCS profit over the entire 2011-2015 study period.
Contribuţia subsectorealor SCC la profitul net arată, ca si în cazul cifrei de afaceri, că sectorul IT este cel mai important pentru întregul interval 2011-2015.
Moreover, in 2012, when the CCS profits declined compared with 2011 SCC, the IT sector actually recorded a profit increase.
De altfel, în anul 2012, când are loc o scădere a profiturilor SCC comparativ cu anul 2011, sectorul IT cunoaşte în fapt o creştere.
The data in the Table below also reveal that there are three subsectors experiencing profit losses over the period 2011-2013, and these are: Performing Arts, Visual Arts and Audiovisual and Multimedia.
Din datele de mai jos se remarcă şi faptul că există trei subsectoare cu pierderi în perioada 2011-2013, respectiv Artele spectacolului, Artele vizuale şi Audiovizual şi media.
In 2014, Performing Arts subsector starts making profits, whereas the other two subsectors are still on a downward trend in terms of profitmaking.
Începând cu anul 2014, Artele spectacolului intră în zona de profit, pierderi fiind înregistrate doar de cele două subsectoare menţionate.
As of 2015, all the 11 subsectors are making profits.
Începând cu anul 2015, toate cele 11 subsectoare înregistrează profit.
CCS profit distribution by subsectors
Distribuţia profitului SCC pe subsectoare
Regarding the structure of the three loss-making subsectors, the situation differs from one subsector to another.
În ceea ce priveşte structura celor trei subsectoare cu pierderi, situaţia este diferită de la activitate la activitate.
As such, not all activities under the NACE codes performed badly, with some even succeeding to make profits.
Nu toate codurile CAEN au aceleaşi performanţe, existând activităţi care au înregistrat profit.
Below is a description of the results for 2012, which was the year recording the sharpest decline in CCS net result.
În continuare se prezintă rezultatele obţinute pentru anul 2012, care a înregistrat cea mai mare scădere a rezultatului net.
With respect to performing arts, for example, there are differences between artistic performance and leisure activities.
În ceea ce priveşte artele spectacolului, de exemplu, există diferenţe între activităţile de spectacol propriu-zise şi activităţile cu caracter recreativ.
As a matter of fact, artistic creation and performance subsector succeeded to made profits in 2012.
În fapt, activităţile de creaţie şi interpretare artistică obţin profituri nete în 2012.
The loss-making activities were the operation of arts facilities and the recreational activities.
Activităţile care aduc pierderi sunt cele de gestionare a sălilor de spectacole şi cele cu caracter recreativ.
Profit structure by Performing arts activities
Structura profitului Artele spectacolului pe activităţi
7430 - Translation and interpretation activities
7430 - Activităţi de traducere scrisă şi orală (interpreţi)
9002 - Support activities to performing arts
9001 - Activităţi de interpretare artistică (spectacole)
9004 - Operation of arts facilities
9002 - Activităţi suport pentru interpretarea artistică (spectacole)
9321 - Activities of amusement parks and theme parks
9003 - Activităţi de creaţie artistică
9329 Other amusement and recreation activities
9004 - Activităţi de gestionare a sălilor de spectacole
9412 - Activities of professional membership organisations
9321 - Bâlciuri şi parcuri de distracţii
Results of the Application of the Key Economic Indicators 111
Sursa: prelucrare date Lista de Firme (www.listafirme.ro)
It is to be noted that Specialized design activities made profit in 2012 and that the profit gained from these activities exceeded the losses recorded by Photographic activities and Sports and recreation education.
Se remarcă faptul că Activităţile de design specializat înregistrează profit în anul 2012, dar si că profitul din această activitate depăşeşte pierderile înregistrate de Activităţile fotografice si Învăţământul în domeniul sportiv şi recreaţional.
Profit structure by Visual Arts activities
Structura profitului Artele vizuale pe activităţi
4778 - Other retail sale of new goods in specialised stores
4778 - Comerţ cu amănuntul al altor bunuri noi
7410 - Specialized design activities
7410 - Activităţi de design specializat
8552 - Sports and recreation education
8552 - Învăţământ în domeniul sportiv şi recreaţional
In the case of Audiovisual and Multimedia, the situation is different, however.
În cazul Audiovizualului şi media, situaţia este totuşi diferită.
Here, the biggest losses are recorded by the Television programming and broadcasting activities, with an important contribution made in this regard by a number of national media trusts.
Aici, cele mai mari pierderi sunt înregistrate de Activităţile de difuzare a programelor TV, un aport important fiind adus în acest sens de o serie de trusturi media la nivel naţional.
Not only the television broadcasting suffered losses, but the production activities (-25,576 thousand Lei).
Nu numai activităţile de difuzare a programelor TV au suferit pierderi, dar şi cele de producţie (-25.576 mii lei).
In contrast, motion picture projection activities and motion picture video and television programme distribution activities and sound recording activities made profits in 2012.
La polul celălalt, activităţile de proiecţie filme şi de distribuţie cinema, video şi programe TV, precum şi de realizare a înregistrărilor audio obţin profit în anul 2012.
Within this group of activities, the largest profit was recorded by Other information technology and computer service activities (86,322 thousand Lei), with much better results than the rest of NACE activities in this group.
În cadrul acestei grupe, cel mai mare profit este înregistrat de Alte activităţi de servicii privind tehnologia informaţiei (86.322 mii lei), cu rezultate mult mai bune decât restul codurilor CAEN din această grupă.
One explanation is that these activities, although falling under the Audiovisual and Multimedia domain, they are, in fact, IT activities, which show the best performance of all the activities in the cultural and creative sector.
O explicaţie constă în faptul că aceste activităţi, deşi sunt încadrate în Audiovizual şi media, în fapt ele sunt activităţi din sfera IT-ului, unde se obţin cele mai bune rezultate din cadrul SCC.
Net result of Audiovisual and Multimedia subsector in 2012
Rezultatul net al subsectorului Audiovizual şi media în 2012
7722 - Renting of video tapes and disks
7722 - închirierea de casete video şi discuri
6391 - News agency activities
6391 - Activităţi ale agenţiilor de ştiri
6209 - Other information technology and computer service activities
6209-Alte activităţi de servicii privind tehnologia informaţiei
6203 - Computer facilities management activities
6203 - Activităţi de management a mijloacelor de calcul
6020 - Television programming and broadcasting activities
6020 - Activităţi de difuzare a programelor TV
5920 - Sound recording and music publishing activities
6010 - Activităţi de difuzare a programelor radio
5914 - Motion picture projection activities
5920 - Activităţi de realizare a înregistrărilor audio
5912 - Motion picture, video and television programme post-production
5912 - Activităţi de post-producţie cinema, video şi programe TV
5911 - Motion picture, video and television programme production activities
5911 - Activităţi de producţie cinema, video şi programe TV
4763 - Retail sale of music and video recordings in specialised stores
4763 - Comerţ cu amănuntul al discurilor şi benzilor magnetice
2680 - Manufacture of magnetic and optical media
2680 - Fabricarea suporţilor magnetici şi optici
112 Results of the Application of the Key Economic Indicators
36 Rezultate privind principalii indicatori economici
In terms of CCS profit structure, the most important subsector is again IT subsector, which accounts for 51.6% of the total, representing over 1.8 billion Lei, followed by Advertising (11.9%) and Books and Press (10.5%).
Din punctul de vedere al structurii profitului SCC, cel mai important subsector este cel al IT-ului, care deţine o pondere de 51,6% din total, ceea ce reprezintă peste 1,8 mld. lei.
The other sub-sectors lag far behind, none of them managing to reach the 10% threshold.
Pe locurile următoare se situează Publicitatea cu 11,9% si Carte si presă cu 10,5%.
the profitability gap they recorded in the first four years of the study period.
Astfel, desi toate cele trei subsectoare intră în zona de profit în
We will also analyse the evolution of
net SCC pe subsectoare în 2015
profit concentration, to capture the changes occurring in 2015 compared to 2011.
Se va realiza si o analiză în dinamică a concentrării pentru a surprinde modificările apărute în 2015 faţă de 2011.
The Table below shows a massive concentration rate in the first four NACE activities (72.3%) in 2011, which indicates the vulnerability of the cultural and creative industries in terms of profit.
În anul 2011, se observă o concentrare masivă a primelor 4 coduri CAEN (72,3%), ceea ce denotă o vulnerabilitate a industriilor culturale si creative din punctul de vedere al profitului.
One can also notice that three of the four NACE codes in the CR4 structure belong to IT sector, which should be
Se observă că trei dintre cele patru coduri CAEN din structura CR4 aparţin sectorului IT, ceea ce reprezintă un risc
Results of the Application of the Key Economic Indicators 113
Rezultate privind principalii indicatori economici 37
regarded as a potential risk because, supposing that a decline occurs in these industries, the overall CCS profit rate would be jeopardized.
în sensul în care dacă ar avea loc un declin al acestor industrii, profitului per total SCC ar fi în pericol.
The CR8 value is even more worrisome, because it reaches 96.3%, which means that the rest of the NACE codes have a very small contribution to profit-making.
Valoarea CR8 este si mai îngrijorătoare, deoarece atinge 96,3%, ceea ce înseamnă că restul codurilor CAEN au o contribuţie foarte redusă la formarea profitului.
In the CR8 structure we find one NACE code belonging to IT sector (Data processing, hosting and related activities), which comes to support the statement above, namely that CCS industries are highly dependent on the IT domain in terms of profit.
Si în structura CR8 regăsim un cod CAEN al sectorului IT (Prelucrarea datelor, administrarea paginilor web), ceea ce întăreşte afirmaţia de mai sus că industriile SCC prezintă o dependenţă foarte mare faţă de acest domeniu din punctul de vedere al profitului.
CCS profit concentration in 2011
Concentrarea profitului SCC în 2011