natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In some cases the national ISPA strategies were a development of existing national strategies that had already taken into consideration the need to adopt the acquis communautaire in the field of the environment (see Textbox 4). 
În anumite cazuri, strategiile naţionale ISPA reprezentau o continuare a strategiilor naţionale existente care luaseră deja în considerare necesitatea de a adopta acquis-ul comunitar în domeniul mediului (a se vedea caseta 4).
11 This has been pointed out also in the Court’s Special Report No 5/2003 (shortcomings in strategies, paragraphs 18 to 20). 
11 Acest aspect a fost subliniat și în Raportul special nr. 5/2003 al Curţii (deficienţe ale strategiilor, punctele 18-20).
15 Action to protect the environment in the Baltic region was initiated by the Polish government at the beginning of the 1990s in cooperation with other countries. 
15 Măsurile de protecţie a mediului au fost iniţiate în regiunea baltică de guvernul polonez, în cooperare cu alte ţări, la începutul anilor ’90.
The region of Krakow was already identified in the Helsinki Con-vention12 as one of the hot spots for the protection of the Baltic Sea, as this area, even though far from the coast, contains a high density of industries discharging waste into the Vistula River, which flows into the Baltic Sea. 
Regiunea Cracoviei fusese deja identificată de Convenţia de la Helsinki12 ca fiind una dintre zonele critice pentru protecţia Mării Baltice, întrucât această zonă, deși situată departe de coastă, prezintă o mare densitate industrială, ceea ce cauzează deversarea de deșeuri în râul Vistula (acesta se varsă în Marea Baltică).
A common solution for the whole urban area of Krakow was prepared and included in the national programme for purification of communal wastewater. 
O soluţie comună pentru întreaga zonă urbană a Cracoviei a fost elaborată și inclusă în programul naţional de epurare a apelor reziduale comunale.
The project of a sewage treatment plant in Krakow was then included in the national ISPA strategy for the environment in 1999, to be implemented as one of the priority projects. 
Proiectul unei staţii de tratare a apelor reziduale din Cracovia a fost apoi integrat în strategia ISPA pentru mediu din 1999, figurând astfel printre proiectele prioritare.
12 Helsinki Convention: convention on the protection of the marine environment of the Baltic Sea area, signed in 1974 and revised in 1992 which concerns all the states bordering on the Baltic Sea. 
12 Convenţia de la Helsinki: convenţie privind protecţia mediului marin din regiunea Mării Baltice, semnată în 1974 și revizuită în 1992, vizând toate statele care se învecinează cu Marea Baltică.
The convention covers the whole of the Baltic Sea area, including inland waters as well as the water of the sea itself and the sea-bed. 
Convenţia acoperă întreaga zonă a Mării Baltice, inclusiv apele interioare, marea propriu-zisă și fundul marin.
Measures are also taken in the whole catchment area of the Baltic Sea to reduce land-based pollution. 
De asemenea, au fost luate măsuri în întregul bazin hidrografic al Mării Baltice pentru a se reduce poluarea generată de surse de pe uscat.
In Latvia the main objectives of the national environment policy plan, which was approved in 1995, were to enable the country to comply with the requirements of the Community environmental legal framework and with the objectives of the accession partnership. 
În Letonia, obiectivul principal al planului naţional de acţiune în domeniul mediului, aprobat în 1995, era de a permite acestei ţări să se conformeze cerinţelor prevăzute de cadrul juridic comunitar în domeniul mediului și să îndeplinească obiectivele din parteneriatul pentru aderare.
The objectives of this policy plan were taken over in the national ISPA strategy for the environment. 
Obiectivele acestui plan de acţiune au fost integrate în strategia naţională ISPA pentru mediu.
The selection process for the projects was based on these objectives. Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
Procesul de selectare a proiectelor s-a desfășurat pe baza acestor obiective. Raportul special nr. 12/2008 – Instrumentul pentru politici structurale de preaderare (ISPA), 2000-2006
THREE IMPORTANT GUIDANCE DOCUMENTS NOT AVAILABLE FROM THE BEGINNING OF ISPA 20. 
TREI DOCUMENTE DE ORIENTARE IMPORTANTE NU AU FOST DISPONIBILE DE LA DEBUTUL ISPA 20.
Three main guidelines were developed by the Commission and made available for project preparation. (a) An ISPA manual was provided to the beneficiary countries in 2000, during the preparation phase of the first project applications. (b) A second version of the ISPA manual was developed in 2002, clarifying in particular the tendering and contracting procedures. (c) Updated guidance on cost–benefit analysis was made available in 2002, which addressed weaknesses identified in the previous version. 
În ceea ce privește întocmirea proiectelor, Comisia a elaborat și difuzat trei documente principale de orientare: (a) un manual ISPA a fost pus la dispoziţia ţărilor beneficiare în 2000, în cursul etapei de întocmire a primelor cereri de finanţare de proiecte; (b) în 2002 a fost elaborată o a doua versiune a manualului ISPA, care clarifică în special procedurile de achiziţii publice și de contractare; (c) orientările actualizate cu privire la analiza costuri-beneficii, care remediau deficienţele identificate în versiunea anterioară, au fost difuzate în 2002.
In particular it gave average rates of return and recommended time horizons for different sectors. 
Aceste orientări indicau în special ratele medii de rentabilitate și conţineau recomandări cu privire la „reperele calendaristice” care trebuiau stabilite pentru diferite sectoare.
However, it did not provide any details or forecasting techniques concerning impacts on the environment. 
Orientările nu ofereau însă detalii și nici tehnici de previzionare cu privire la impactul asupra mediului.
These methodological guides were developed after the projects audited by the Court were submitted to the Commission for approval. 
Aceste ghiduri metodologice au fost elaborate după ce proiectele auditate de Curte au fost transmise Comisiei spre aprobare.
This late availability limited their contribution to familiarising the candidate countries with the policies, procedures and the funding principles of the EU. 
Difuzarea târzie a limitat contribuţia acestor ghiduri la familiarizarea ţărilor candidate cu politicile, procedurile și principiile de finanţare aplicate de UE.
WEAKNESSES IN FINANCIAL AND COSTBENEFIT ANALYSIS CBA 22. 
DEFICIENŢE LA NIVELUL ANALIZEI FINANCIARE ȘI AL ANALIZEI COSTURIBENEFICII 22.
Each application for ISPA assistance had to contain a financial and a cost–benefit analysis. 
Fiecare cerere de asistenţă în cadrul ISPA trebuia să conţină o analiză financiară și o analiză costuri-beneficii.
For some projects these were not available or presented weaknesses. 
În cazul anumitor proiecte, aceste analize nu erau disponibile sau prezentau deficienţe.
Nevertheless, the Commission considered that, since most of the projects were required to fulfil basic needs in the candidate countries, it was not appropriate to hold them up because of shortcomings in the cost–benefit analysis. 16 Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
Cu toate acestea, întrucât cele mai multe proiecte aveau ca scop acoperirea unor nevoi de bază din ţările candidate, Comisia nu a considerat oportună blocarea acestora din cauza deficienţelor din cadrul analizei costuri-beneficii. 16 Raportul special nr. 12/2008 – Instrumentul pentru politici structurale de preaderare (ISPA), 2000-2006
The Court’s review of the financial and cost–benefit analyses provided for the projects audited identified the following weaknesses13: (a) some missing information about discount rates used and scenario assumptions where a risk analysis was presented; (b) inconsistencies of CBA and financial analyses figures between different documents for the same project; (c) unsubstantiated socio-economic benefits and incomplete estimates of effects in the transport sector. 
Examinarea de către Curte a analizelor financiare și a analizelor costuri-beneficii prezentate pentru proiectele auditate a permis identificarea următoarelor deficienţe13: (a) lipsa unor informaţii legate de ratele de actualizare aplicate și de ipotezele utilizate în cazul analizelor de risc prezentate; (b) inconsecvenţe la nivelul cifrelor aferente analizelor financiare și al analizelor costuri-beneficii între diferitele documente din cadrul aceluiași proiect; (c) beneficii socioeconomice neargumentate și estimări incomplete ale efectelor din sectorul transporturilor.
In these circumstances, the Commission was unable to confirm from the cost–benefit analysis that the projects submitted by the candidate countries represented in relative terms the highest added value. WERE PROJECTS IMPLEMENTED ACCORDING TO PLAN? 
În aceste circumstanţe, Comisia nu a fost în măsură să obţină, pe baza analizei costuri-beneficii, confirmarea că proiectele prezentate de ţările candidate reprezentau, în termeni relativi, valoarea adăugată cea mai ridicată.
GENERAL FRAMEWORK AND AUDIT CRITERIA 25. 
CADRUL GENERAL ȘI CRITERIILE DE AUDIT 25.
After the assessment of project application and approval by the Commission, a financing memorandum was signed defining, in particular, the financial resources and planning for implementing the project, including the completion date. 
După evaluarea cererii de finanţare a proiectului și aprobarea acesteia de către Comisie, a fost semnat un memorandum de finanţare stabilind în special resursele financiare și planificând implementarea proiectului, inclusiv data finalizării acestuia.
After project completion, candidate countries had to present a final report. 
După finalizarea proiectului, ţările candidate trebuiau să prezinte un raport final.
The Court assessed to what extent the main conditions set in the financing memorandum had been respected, that is: (a) whether projects had been implemented according to initial plan and the reasons for any delay; (b) whether the financial plans for the projects had been respected and if not, the reasons why. 
Curtea a evaluat în ce măsură au fost respectate condiţiile principale stabilite în memorandumul de finanţare, respectiv: (a) dacă proiectele au fost implementate conform planificării iniţiale și care au fost motivele întârzierilor; (b) dacă planurile de finanţare a proiectelor au fost respectate sau, în caz contrar, care au fost motivele nerespectării acestora.
13 See also Special Report No 5/2003 (weaknesses in project appraisal, paragraphs 30 to 34) and Special Report No 6/2005 (weaknesses in evaluation and selection of projects, paragraphs 30 to 43). 
13 A se vedea și Raportul special nr. 5/2003 (deficienţe în evaluarea proiectelor, punctele 30-34) și Raportul special nr.
17 Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 ALMOST ALL PROJECTS WERE DELAYED 27. 
12/2008 – Instrumentul pentru politici structurale de preaderare (ISPA), 2000-2006 APROAPE TOATE PROIECTELE AU FOST ÎNTÂRZIATE 27.
If projects are delivered later than expected, the benefits are deferred and the problems they are intended to address continue for longer than necessary. 
În cazul în care proiectele se finalizează cu întârziere faţă de data stabilită, beneficiile sunt amânate și problemele pe care ar fi trebuit să le remedieze se prelungesc mai mult decât necesar.
Delays also create uncertainties, as the socio-economic environment may change and may make it difficult to implement projects as foreseen. 
De asemenea, întârzierile creează incertitudini, întrucât mediul socioeconomic se poate schimba și poate complica modul prevăzut de implementare a proiectelor.
The 32 projects in the Court’s sample were approved between 2000 and 2003. 
Cele 32 de proiecte din eșantionul utilizat de Curte au fost aprobate între 2000 și 2003.
The majority of the projects audited should have been completed between 2004 and 2006 according to the initial financial memoranda. 
Conform memorandumurilor de finanţare iniţiale, cea mai mare parte a proiectelor auditate ar fi trebuit să se încheie între 2004 și 2006.
However, only five had been completed by the initial expected date14 at the time of the audit (two in the Czech Republic and three in Latvia)15. 
Cu toate acestea, la data auditului, numai cinci proiecte fuseseră finalizate în termenul prevăzut iniţial14 (două în Republica Cehă și trei în Letonia)15.
For the other 27 projects, the completion date was amended. 
Data finalizării a fost modificată pentru restul de 27 de proiecte.
The delays vary from 2 to 5 years (Poland), 4 to 4.5 years (Bulgaria), 2 to 4.8 years (Romania), 1.5 years (Hungary) and 1 to 3 years (Latvia). 
Întârzierile variază între 2 și 5 ani în Polonia, între 4 și 4,5 ani în Bulgaria, între 2 și 4,8 ani în România, sunt de 1,5 ani în Ungaria și variază între 1 și 3 ani în Letonia.
In the Czech Republic, there were no major delays. 
În Republica Cehă nu au existat întârzieri majore.
In the survey addressed to the project managers in the four audited countries, the Court obtained information on the delays in implementation and the reasons for the delays. 
Prin intermediul chestionarului adresat managerilor de proiect din cele patru ţări auditate, Curtea a obţinut informaţii cu privire la întârzierile suferite în implementarea proiectelor și la motivele acestor întârzieri.
In the environment sector, the average scheduled duration of the projects was 5 years and in the transport sector, 4.2 years. 
În sectorul mediului, durata medie programată a proiectelor era de cinci ani, iar în sectorul transporturilor de 4,2 ani.
According to the survey, the average delay was 2.5 years in both sectors (see Figure 5). 
Conform studiului realizat, durata medie a întârzierilor a fost de 2,5 ani în ambele sectoare (a se vedea figura 5).
In the projects audited, the Court found that the main reasons for delays were16: (a) the lack of familiarity of the candidate countries with EU procedures and with project preparation and implementation as well as difficulties with procurement procedures (see e.g. Textbox 5) (84 % of the projects in the sample); (b) failure of companies that won tenders to carry out the work (see e.g. Textbox 6) (13 % of the projects in the sample); (c) unrealistic planning (see e.g. Textbox 7) (22 % of the projects in the sample); (d) the change after accession of the ISPA projects into Cohesion Fund projects, which have a different set of rules17. 
În ceea ce privește proiectele auditate, Curtea a constatat că întârzierile s-au datorat în principal16: (a) faptului că ţările candidate nu cunosc foarte bine procedurile comunitare și procesele de pregătire și de implementare a proiectelor, dar și dificultăţilor apărute în cadrul procedurilor de achiziţii publice (a se vedea, de exemplu, caseta 5) (84 % din proiectele din eșantion); (b) faptului că societăţile cărora li s-au atribuit contractele nu au efectuat lucrările respective (a se vedea, de exemplu, caseta 6); (c) planificărilor nerealiste (a se vedea, de exemplu, caseta 7) (22 % din proiectele din eșantion); (d) transformării, după aderarea ţărilor în cauză, a proiectelor ISPA în proiecte finanţate prin Fondul de coeziune, reglementate de un set diferit de norme17.
14 A project is considered completed when the infrastructure is in use. 
14 Se consideră că un proiect este finalizat atunci când infrastructura este utilizată.
Candidate countries had to submit a final report to the Commission at the latest six months after the completion of the project. 
Ţările candidate trebuie să prezinte Comisiei un raport final în termen de șase luni de la data finalizării proiectului.
15 Out of 32 projects audited, 24 faced delays (75 %). 
15 Din cele 32 de proiecte auditate, 24 au suferit întârzieri (75 %).
16 Some projects were affected by more than one of the problems described. 
16 Anumite proiecte au fost afectate de mai multe dintre problemele descrise.
17 E.g. eligibility of durable equipment expenditure (to be solved on a case-by-case basis), modifications of project decisions, procedures for the award of public contracts. 18 Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
17 De exemplu, eligibilitatea cheltuielilor cu echipamente de folosinţă îndelungată (care se decide de la caz la caz), modificarea deciziilor de finanţare a proiectelor, procedurile de atribuire a contractelor de achiziţii publice. 18 Raportul special nr. 12/2008 – Instrumentul pentru politici structurale de preaderare (ISPA), 2000-2006
FIGURE 5 AVERAGE DELAYS IN PROJECT IMPLEMENTATION 9 8 7 6 5 4 3 2 1 0 PL CZ RO LV ENV PL CZ Average per country/sector Average initial duration RO LV Delay TRAN TOTAL TEXTBOX 5 TEXTBOX 6 TEXTBOX 7 19 Years In Latvia, in a project for the development of water services, it took three years to launch the tender procedure after the signature of the financing memorandum. 
FIGURA 5 DURATA MEDIE A ÎNTÂRZIERILOR APĂRUTE ÎN IMPLEMENTAREA PROIECTELOR 9 8 7 6 5 4 3 2 1 0 PL CZ RO LV MEDIU PL CZ Media pe ţară/sector RO LV Întârziere TRANSPORT TOTAL Durata iniţială medie CASETA 5 CASETA 6 CASETA 7 19 Ani În cazul unui proiect de dezvoltare a serviciilor de distribuţie a apei, desfășurat în Letonia, procedura de achiziţii publice a fost lansată abia după trei ani de la semnarea memorandumului de finanţare.
In Poland, in a project for sewage treatment, the construction suffered an interruption of almost one year during the tendering phase. 
În Polonia, în cazul unui proiect de tratare a apelor reziduale, construcţia a fost întreruptă aproape un an în cursul fazei de atribuire a contractelor.
The project was divided into subcontracts, one of which was co-financed by the EBRD. 
Proiectul a fost divizat în subcontracte, unul dintre acestea fiind finanţat de BERD.
According to the EBRD loan agreement, the bank’s tendering rules should have been applied to the procurement of the whole project. 
Acordul de împrumut semnat de BERD prevede că normele băncii în materie de atribuire a contractelor ar fi trebuit să se aplice totalităţii achiziţiilor publice efectuate în cadrul proiectului.
The tendering had to be stopped until the appropriate procedures had been agreed between the donors. 
Procesul de atribuire a contractelor a trebuit să fie întrerupt până când finanţatorii au ajuns la un acord asupra procedurilor adecvate.
A project for the rehabilitation of sewage network and wastewater treatment facilities faced delays in implementation. 
S-au înregistrat întârzieri în implementarea unui proiect privind reabilitarea reţelei de canalizare și instalaţii de tratare a apelor reziduale.
The tender had to be cancelled and repeated, due to problems with the composition of the evaluation committee. 
Procedura de achiziţii publice a trebuit să fie anulată și repetată din cauza problemelor legate de componenţa comitetului de evaluare.
In addition, the company which was awarded the contract in the second tender failed to proceed with the works in accordance with the timetable and failed to comply with several notices by the supervising engineer. 
În plus, societatea căreia i s-a atribuit contractul în cadrul celei de a doua proceduri de achiziţii publice nu a efectuat lucrările conform calendarului stabilit și nu a ţinut seama de mai multe avertismente ale inginerului responsabil de supravegherea proiectului.
The contract therefore had to be terminated. 
Prin urmare, contractul a trebuit reziliat.
A third tender had to be organised, but at the time of the audit the project was at a standstill. 
A fost necesară organizarea unei a treia proceduri de achiziţii publice, însă, la data auditului, proiectul se afla în impas.
In Latvia, a project to develop water services was delayed because, amongst other reasons, the cost and the time needed for the study and design work for the pipelines were underestimated. Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
În Letonia, un proiect de dezvoltare a serviciilor de distribuţie a apei a suferit întârzieri deoarece, printre altele, costurile necesare pentru activităţile de studiu și de proiectare a conductelor, precum și timpul alocat acestor activităţi au fost subestimate. Raportul special nr. 12/2008 – Instrumentul pentru politici structurale de preaderare (ISPA), 2000-2006
The survey indicates that the main reasons for not respecting the deadlines in the implementation of the projects are, on the one hand, the length of the procedures and, on the other hand, planning reasons (see Figure 6)18. 
Studiul realizat arată că motivele principale ale nerespectării termenelor legate de implementarea proiectelor sunt, pe de o parte, procedurile îndelungate, și, pe de altă parte, problemele de planificare (a se vedea figura 6)18.
FINANCIAL PLANS NOT IMPLEMENTED AS SCHEDULED 33. 
PLANURILE DE FINANŢARE NU AU FOST APLICATE CONFORM PROGRAMULUI STABILIT 33.
In 18 out of 32 projects audited the initial financial plan was not respected. 
În cazul a 18 dintre cele 32 de proiecte auditate, planul iniţial de finanţare nu a fost respectat.
In six cases the total cost increased, and in 12 cases the cost decreased. 
Costul total s-a majorat în șase cazuri și a scăzut în 12 cazuri.
When the cost increased and no additional ISPA resources were made available, candidate countries had to finance the additional costs from their own resources (see Textbox 8). 
În situaţia în care costul s-a majorat și nu au fost disponibile resurse ISPA suplimentare, ţările candidate au trebuit să finanţeze costurile suplimentare din resurse proprii (a se vedea caseta 8).
18 Problems in project implementation were also pointed out by the Court in its Special Report No 5/2003 (insufficient management resources, delays, difficulties in tendering, paragraphs 35 to 39) but also in its Special Report No 6/2005 (delays in implementation of projects, paragraphs 11 to 25). 
18 Curtea a subliniat, de asemenea, problemele apărute în implementarea proiectelor în Raportul special nr. 5/2003 (resurse insuficiente pentru gestionare, întârzieri, dificultăţi în procedurile de achiziţii publice, punctele 35-39), precum și în Raportul special nr.
20 FIGURE 6 Procedural reasons Planning reasons REASONS FOR DELAYS PROJECT MANAGERS Repetition of the procedure 15 % Appeals from bidders 8% Complicated local law 9% Time-consuming EU procedures 26 % What were the reasons for delays? 
6/2005 (întârzieri în implementarea proiectelor, punctele 11-25). 20 FIGURA 6 Motive procedurale Motive de planificare MOTIVE ALE ÎNTÂRZIERILOR CONFORM MANAGERILOR DE PROIECT Care au fost motivele întârzierilor?
Other 11 % Frequent changes of PRAG 10 % Unrealistic planning 15 % Low quality of tendering documents 6 % Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
Altele 11 % Modificări frecvente ale PRAG 10 % Repetarea procedurii 15 % Planificare nerealistă 15 % Calitate scăzută a documentelor privind procedurile de achiziţii publice 6 % Recursuri înaintate de ofertanţi 8% Legislaţia locală complicată 9% Proceduri comunitare îndelungate 26 % Raportul special nr. 12/2008 – Instrumentul pentru politici structurale de preaderare (ISPA), 2000-2006
TABLE 1 34. 
TABELUL 1 34.
As shown in Table 1 the survey of project managers indicates that for the majority of ISPA projects changes had been made to the original financing plan. 
După cum se indică în tabelul 1, studiul realizat în rândul managerilor de proiect arată că planul iniţial de finanţare a fost modificat în cazul majorităţii proiectelor ISPA.
In five cases out of the 32 projects of the sample this can be explained by underestimation of inflation (in 16 % of the cases) (see Textbox 9). 
În cazul a cinci dintre cele 32 de proiecte din eșantion, modificările se explică prin subestimarea inflaţiei (în 16 % din cazuri) (a se vedea caseta 9).