natgillin/translations-raw huggingface dataset:
At the same time, agriculture is uniquely vulnerable to climate change, which is one factor contributing to the stagnation of wheat yields in parts of Europe, despite continued progress in crop breeding. 
În același timp, agricultura este deosebit de vulnerabilă la schimbările climatice, acesta fiind unul dintre factorii care au contribuit la stagnarea producției de grâu în unele părți ale figures on EU agriculture and the CAP (Date și cifre privind agricultura în UE și PAC) (https://ec.europa.eu/agriculture/statistics/facts-and-figures_ro).
Agriculture accounts for more than 50 % of freshwater use in Europe. 
De asemenea, peste 50 % din apa dulce din Europa este utilizată pentru agricultură.
Climate change has led to an increase in irrigation10. 
Schimbările climatice au determinat intensificarea recurgerii la irigații10.
Economic differences between rural and other areas have become less significant 17. 
Diferențele economice între zonele rurale și alte zone s-au atenuat 17.
According to Eurostat, in 2016 around 19.1 %11 of people in the EU lived in rural areas, compared to 19.7 % in 2007. 
Potrivit Eurostat, în 2016, aproximativ 19,1 %11 din populația UE locuia în zone rurale, față de 19,7 % în 2007.
In 2013, GDP per capita in rural areas was 73 % that of the EEA (2017). Climate change, impacts and vulnerability in Europe 2016. 
În 2013, PIB-ul pe cap de locuitor în zonele rurale se ridica la 73 % din PIB-ul economiei în ansamblu, înregistrând o creștere de la 70 % în 2008.
economy as a whole, up from 70 % in 2008. The EU average employment rate for rural areas is the same as for other areas, although rates differ between Member States. 
Rata medie, în UE, a ocupării forței de muncă din zonele rurale este aceeași cu cea înregistrată de alte zone, deși aceasta variază de la un stat membru la altul.
The poverty rate declined in rural areas from 31.4 % in 2007 to 25.4 % in 2016. 
Rata sărăciei a scăzut în zonele rurale, de la 31,4 % în 2007 la 25,4 % în 2016.
The economy of rural areas – like that of towns and cities – is dominated by the industrial and service sectors. 
Economia zonelor rurale este dominată, ca și în cazul orașelor de mari sau de mici dimensiuni, de sectorul industrial și de cel al serviciilor.
Together (according to Eurostat), these represent 96 % of the gross value added generated in rural areas. 
Potrivit Eurostat, aceste două sectoare, considerate împreună, reprezintă 96 % din valoarea adăugată brută generată de zonele rurale.
Agriculture, forestry and fishery represents 4 % of the gross value added generated in rural areas, compared to 1.5 % in the whole economy. 
Agricultura, silvicultura și pescuitul reprezintă 4 % din valoarea adăugată brută generată de zonele rurale, față de 1,5 % din valoarea generată de ansamblul economiei.
This share has been stable over the last five years. 
Această pondere s-a menținut stabilă în cursul ultimilor cinci ani.
OUR REVIEW 19. 
ANALIZA CURȚII 19.
We structured our review around the ECA programme logic model (see Figure 4), which sets out how public intervention can achieve economy, efficiency and effectiveness. The points raised in each section serve as examples of problems which we have identified in the past and which should be considered when designing the post-2020 CAP. 
Analiza Curții este structurată în jurul modelului logic de program al Curții (a se vedea figura 4), care descrie modalitățile prin care intervenția publică poate respecta principiile Agenția Europeană de Mediu (2017), Climate change, impacts and vulnerability in Europe 2016 (Schimbările climatice, impacturi și vulnerabilitate în Europa 2016).
The claim, made in the Communication, that 55 % of EU population live in rural areas, results from merging “predominantly rural” regions with “intermediate” regions. 
Afirmația formulată în comunicare, potrivit căreia 55 % din populația UE trăiește în zone rurale, rezultă din fuzionarea regiunilor „predominant rurale” cu regiunile „intermediare”.
“Intermediate” regions could just as well be grouped together with “predominantly urban” regions, leading to a conflicting claim that 80 % of EU population live in urban regions. 
Acestea din urmă ar putea fi însă la fel de bine grupate împreună cu regiunile „predominant urbane”, ceea ce ar avea drept rezultat o afirmație (și anume cea că 80 % din populația UE trăiește în regiuni urbane) care este în contradicție cu afirmația precedentă.
Figure 4 – Programme Logic Model 13 Source: ECA, Performance Audit Manual. CAP needs What the Commission’s Communication says on needs: • There is a gap between agricultural income and income in other parts of the economy. • Agricultural income is highly volatile. • There is a risk of land being abandoned in areas with natural constraints. • The distribution of direct payments is insufficiently balanced. • A well-functioning internal market needs to be preserved. • There is not enough investment into farm restructuring, modernisation, innovation, diversification and the uptake of new technologies. • Adequate response is needed to climate change and constraints on natural resources. • Account should be taken of structural problems and the ‘youth drain’ affecting rural areas. • Societal concerns, including health, food safety, food waste, animal welfare need to be addressed. 
Figura 4 – Modelul logic de program 15 Nevoi Obiective Resurse Economi citate Factori externi Procese Eficiență Eficacitate Efecte Impacturi Rezultate Realizări Sursa: Curtea de Conturi Europeană, Manualul de audit al performanței.
Insufficient information to identify needs 20. 
Nevoile în cadrul PAC Informații insuficiente pentru identificarea nevoilor 20.
This is the case, in particular, for income support through direct payments, which currently consume more than 70 % of the CAP budget. 
Acesta este cazul, în special, al sprijinului pentru venit acordat prin intermediul plăților directe, care, în prezent, consumă peste 70 % din bugetul PAC.
Article 39 of the Treaty stipulates that the objective of the CAP is “to increase agricultural productivity (...) thus to ensure a fair standard of living for the agricultural community, in particular by increasing the individual earnings of persons engaged in agriculture” (see Annex II). 
Articolul 39 din tratat precizează că unul dintre obiectivele PAC este „creșterea productivității agriculturii și [...] asigurarea în acest fel a unui nivel de trai echitabil pentru Matthews, A. (2017), Appendix 1: Why further reform? (p.
The word “thus” links the two CAP objectives. 
Cuvintele „în acest fel” fac legătura între cele două obiective ale PAC.
Farmers’ earnings, and the living standard of their families were addressed initially through higher prices borne by consumers. 
Pentru veniturile fermierilor și nivelul de trai al familiilor lor, un prim răspuns a constat în creșterea prețurilor suportate de consumatori.
This gradually moved to direct income support funded by taxpayers. 
Această abordare a evoluat treptat către acordarea unui sprijin direct pentru venit finanțat de contribuabili.
Even if the Treaty objective of ensuring a fair standard of living of the agricultural community is considered in isolation, there is not enough data to support the claim that farm households, taken as a whole, need significant support to achieve a fair standard of living. 
Chiar și în cazul în care se ia în considerare în mod izolat obiectivul stabilit de tratat privind asigurarea unui nivel de trai echitabil pentru populația agricolă, nu există date suficiente care să vină în sprijinul afirmației că gospodăriile agricole, luate în ansamblu, au nevoie de un sprijin semnificativ pentru a atinge un nivel de trai echitabil.
The Commission argues that there is a considerable gap between what farmers gain for their work on the farm and what average wages and salaries are in the economy as a whole. 
Comisia susține că există un decalaj considerabil între câștigurile financiare pe care le realizează fermierii de pe urma activităților desfășurate pe exploatațiile lor agricole și salariile și remunerațiile medii care există în economie în ansamblu.
However, the data presented by the Commission13 is affected by two significant limitations: (i) income sources outside farming are not included (see Box 1) and (ii) the averages mask a great variability of the income situation 14. 
Datele prezentate de Comisie13 sunt afectate însă de două limitări importante: (i) sursele de venit în afară de agricultură nu sunt luate în considerare (a se vedea caseta 1) și (ii) mediile maschează variabilitatea ridicată care poate exista în ceea ce privește situația veniturilor14.
15 Box 1 - Income sources other than farming According to Eurostat, the share of farm managers with gainful activities outside farming is around 30 % and is likely to be higher for their spouses and other household members. 
Caseta 1 – Alte surse de venit în afară de agricultură Potrivit Eurostat, ponderea șefilor de exploatații care exercită activități lucrative în afara sectorului agricol este de aproximativ 30 % și este probabil ca această pondere să fie mai mare în cazul soților/soțiilor și al altor membri ai gospodăriei.
DG AGRI has previously published data15 indicating that more than 60 % of farm managers on farms of less than 5 ha spend less than 25 % of their time on their holdings and that around 80 % spend less than half their working lives on their holding. 
DG AGRI a publicat, anterior, o serie de date15 conform cărora peste 60 % din șefii de exploatații agricole mai mici de 5 ha petrec mai puțin de 25 % din timpul lor de lucru pe exploatație și circa 80 % din ei petrec, pe exploatație, mai puțin de jumătate din viața lor activă.
Only when farm size exceeds 20 ha do full-time managers outnumber those who spend less than 50 % of their working time on their holding. 
Doar în cazurile în care dimensiunea exploatației depășește 20 ha, numărul șefilor de exploatație cu normă întreagă este mai mare decât cel al șefilor care petrec mai puțin de 50 % din timpul lor de lucru pe exploatație.
The figures presented by the Commission exclude sources of income outside farming. 
Cifrele prezentate de Comisie exclud sursele de venituri din afara sectorului agriculturii.
According to a European Parliament study on farm household incomes16: “There is currently no EU statistical system that is capable of providing information on the living standards of the agricultural community”. 
Așa cum se afirmă într-un studiu al Parlamentului European privind veniturile gospodăriilor agricole16, nu există, în prezent, niciun sistem statistic la nivelul UE capabil să furnizeze informații cu privire la nivelul de trai al populației agricole.
Data on farm household incomes from all sources are available for some Member States and suggests that such households are not necessarily worse off than other households. 
În cazul anumitor state membre, sunt disponibile date privind veniturile obținute de gospodăriile agricole din toate sursele și ele sugerează că astfel de gospodării nu se află neapărat într-o situație mai precară decât alte gospodării.
Farm incomes are higher (also per labour unit) for bigger farms17. 
Veniturile exploatațiilor sunt mai ridicate (și per unitate de muncă) în cazul fermelor mai mari17.
In calculating the income gap between farming and the economy as a whole, the Commission includes all 10.8 million EU agricultural holdings, including 7.2 million with less than 5 hectares, and 6 million with annual standard output below €4 00018. 
În calculul decalajului care există la nivelul veniturilor între sectorul agriculturii și economia în ansamblul său, Comisia include totalitatea celor 10,8 milioane de exploatații agricole din UE, dintre care 7,2 milioane au mai puțin de 5 hectare și 6 milioane au o producție standard anuală sub 4 000 de euro18.
The long tail of these very small farms, which often face inherent profitability challenges, distorts the picture. The income situation of medium size farms between 5 and 250 hectares, which, according to the Commission, receive 72 % of EU direct support, is better. https://ec.europa.eu/agriculture/sites/agriculture/files/rural-area-economics/briefs/pdf/09_en.pdf Hill, B. & Dylan Bradley, B. 
Distribuția în „coadă lungă” (long tail) a acestor ferme foarte mici, care se confruntă adesea, în mod inerent, cu dificultăți legate de profitabilitate, distorsionează imaginea de ansamblu. În cazul exploatațiilor agricole de dimensiune medie (cu între 5 și 250 de hectare), care, potrivit Comisiei, percep 72 % din sprijinul direct acordat de UE, situația veniturilor este mai bună. 23.
(2015) Comparison of farmers’ income in the EU Member States. 
Report prepared for the European Parliament (Comparație a veniturilor fermierilor din statele membre ale UE.
Report prepared for the European Parliament This correlation is stronger if size is expressed in terms of output values. 
Raport elaborat pentru Parlamentul European). Această corelație este și mai puternică atunci când dimensiunea este exprimată ca valoare a producției.
Physical size is a worse indicator of income levels because many of the less profitable, extensive farms are large, while many profitable, intensive farms, especially in the meat and vegetable sectors, are relatively small in terms of hectares. 
Dimensiunea fizică nu este un bun indicator al nivelurilor de venit, deoarece multe dintre exploatațiile extensive mai puțin profitabile sunt de mari dimensiuni, în timp ce multe ferme intensive profitabile, în special cele din sectorul cărnii și din cel al legumelor, sunt de dimensiuni relativ mici ca număr de hectare.
These two categories of smallest farms (by physical and by economic size) largely overlap. 
Aceste două categorii ale exploatațiilor celor mai mici (din punctul de vedere al dimensiunii fizice și din cel al dimensiunii economice) se suprapun în mare măsură.
The validity of these arguments depends on the solidity of the data supporting them. 
Validitatea acestor argumente depinde de soliditatea datelor care le susțin.
Lack of clarity on EU value added 24. 
Lipsă de claritate în ceea ce privește valoarea adăugată europeană 24.
Making EU value added a core objective is one of Commission’s proposals for all future EU policies19. 
Una dintre propunerile Comisiei pentru toate politicile viitoare ale UE este ca aducerea prin intervenția la nivelul UE a unei valori adăugate să devină un obiectiv central19.
EU value added is usually understood as additional results delivered by EU action that could not have been achieved by uncoordinated action at national, regional or local level. 
Valoarea adăugată europeană constă, în general, în rezultatele suplimentare oferite de acțiunea UE care nu ar fi putut fi obținute prin acțiuni necoordonate desfășurate doar la nivel național, regional sau local.
However, there is no commonly accepted definition for this concept. 
Cu toate acestea, nu există o definiție unanim acceptată pentru acest concept.
Agreeing on and applying such a definition would benefit public debate and decision-making on future EU spending. 
Ajungerea la un acord cu privire la o astfel de definiție și aplicarea ei ar fi benefice pentru dezbaterea publică și procesul decizional privind cheltuielile viitoare ale UE.
Responding to long-term trends 25. 
Reacția la tendințele pe termen lung 25.
Under the current arrangements the proposal for the next multiannual financial framework (and for all major policy areas, including the CAP) is made two years before its start and payments for multiannual programmes (such as those under Pillar 2 of the CAP) continue for the first three years of the following multiannual financial framework. 
Conform dispozițiilor actuale, propunerea pentru următorul cadru financiar multianual (și pentru toate marile domenii de politici, inclusiv PAC) se formulează cu doi ani înainte de lansarea acestuia, iar plățile pentru programele multianuale (cum ar fi cele din cadrul pilonului 2 al PAC) continuă și în cursul primilor trei ani ai următorului cadru financiar multianual.
This means that policy decisions will cover payments made up to 12 years later. 
Cu alte cuvinte, deciziile luate în materie de politici vor fi aplicabile plăților efectuate cu până la 12 ani mai târziu.
Account therefore needs to be taken of long-term developments with which the policy will interact. 
Prin urmare, este necesar să se țină cont de evoluțiile pe termen lung cu care va trebui să interacționeze această politică.
The CAP’s impact on fairness and the single market 26. 
Impactul PAC asupra echității și a pieței unice 26.
Due to their link to farm area, the largest share of direct payments go to the largest farms (with around 80 % of the support received by 20 % of beneficiaries). 
Dat fiind că plățile directe sunt corelate cu suprafața agricolă, cea mai mare proporție a acestor plăți este direcționată către exploatațiile cele mai mari (20 % din beneficiari percepând aproximativ 80 % din sprijin).
Various redistributive mechanisms used so far (e.g. capping and redistributive payments) have had a limited effect. 
Diversele mecanisme de redistribuire utilizate până în prezent (de exemplu, plafonarea și plățile redistributive) au avut doar un efect limitat.
The move to converge rates per hectare, both between and (in the case of the basic payment scheme) within Member States can increase payments to some larger farms. 
Trecerea la convergența cuantumurilor ajutorului per hectar, atât între statele membre, cât și (în cazul schemei de plată de bază) în interiorul aceluiași stat membru, poate antrena mărirea plăților efectuate către unele exploatații mai mari.
16 19 Reflection Paper on the Future of EU Finances, COM(2017) 358 of 28 June 2017 . 
Unele state membre care aplică 19 19 Document de reflecție privind viitorul finanțelor UE, COM(2017) 358 din 28 iunie 2017.
Some Member States applying the basic payment scheme have also used the option to preserve high support levels resulting from past levels of subsidy. 
schema de plată de bază au optat, de asemenea, pentru posibilitatea de a menține nivelurile ridicate de sprijin care decurgeau din nivelurile anterioare ale subvențiilor.
Payment levels between Member States can therefore vary significantly. 
În consecință, nivelurile plăților pot varia în mod semnificativ între statele membre.
Payments per hectare can range from below €100 to over €1 000. 
Plățile per hectar pot varia de la sub 100 de euro la peste 1 000 de euro. 20
CAP Objectives 17 What the Commission’s Communication says on objectives: • The three CAP objectives are: o to foster a “smart and resilient” agricultural sector; o to bolster environmental care and climate action and to contribute to the environmental and climate objectives of the EU; o to strengthen the socio-economic fabric of rural areas. • Need for consistency with commitments under the Paris Agreement on climate, agreed by the Conference of the Parties within the United Nations Framework Convention on Climate Change and Sustainable Development Goals. • Fair contribution to EU 2030 Climate and Energy targets. • The Commission would assess and approve CAP strategic plans and so maximise the CAP’s contribution to EU priorities and objectives and Member States’ climate and energy targets. • The CAP should lead a transition towards a more sustainable agriculture. 
Obiectivele PAC 21 Afirmațiile formulate în comunicarea Comisiei în legătură cu obiectivele: • Cele trei obiective ale PAC sunt: o de a promova un sector agricol „inteligent și rezilient”; o de a intensifica grija față de mediu și acțiunile climatice și de a contribui la realizarea obiectivelor UE în domeniul mediului și al climei; o de a consolida structura socioeconomică a zonelor rurale. • Necesitatea de a se asigura coerența cu angajamentele asumate în cadrul Acordului de la Paris privind schimbările climatice, cu privire la care s-a convenit în cadrul Conferinței părților la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice, precum și cu obiectivele de dezvoltare durabilă. • O contribuție echitabilă la realizarea obiectivelor UE pentru 2030 în domeniul climei și al energiei. • Comisia ar urma să evalueze și să aprobe planurile strategice privind PAC, crescând astfel la maximum contribuția pe care o va avea PAC la îndeplinirea priorităților și a obiectivelor UE și la atingerea țintelor statelor membre în materie de climă și energie. • PAC ar trebui să fie motorul principal al unei tranziții către o agricultură mai durabilă.
The Communication’s post-2020 CAP interpretation of Treaty objectives is broadly in line with the CAP objectives for the current period (see Annex II). 
Interpretarea dată de comunicare obiectivelor din tratat pentru politica agricolă comună de după 2020 este, în linii mari, în concordanță cu obiectivele PAC existente pentru perioada curentă (a se vedea anexa II).
Insufficient clarity and specificity of objectives 28. 
Obiective insuficient de clare și de specifice 28.
Some CAP measures have unclear objectives. 
Anumite măsuri din cadrul PAC nu au obiective clare.
For example, the objective of the greening measure introduced with the last CAP reform – to enhance the CAP’s environmental performance – lacked specific targets for the measure’s contribution to the environment and climate. 
De exemplu, obiectivul măsurii de „înverzire” introduse de ultima reformă a PAC – acela de a îmbunătăți performanța de mediu a politicii – nu era însoțit de ținte specifice referitoare la contribuția acestei măsuri la mediu și la climă.
Objectives should be quantified where possible, not just for outputs, but also results and impacts20. 
Acolo unde este posibil, obiectivele ar trebui să fie cuantificate, nu numai în cazul realizărilor, ci și în cazul rezultatelor și al impactului20.
Need for consistency with other EU objectives 29. 
Necesitatea de a se asigura coerența cu alte obiective ale UE 29.
EU policies cover many different issues, areas and sectors. 
Politicile UE acoperă o mare varietate de problematici, domenii și sectoare.
The CAP’s objectives should be consistent with those of other policies (including cohesion, climate action and environmental protection). 
Obiectivele PAC ar trebui să fie coerente cu cele ale altor politici (inclusiv coeziunea, acțiunile climatice și protecția mediului).
Where relevant, the CAPs contribution to achieving other EU objectives should be defined. 
Acolo unde este relevant, ar trebuie să fie definită contribuția PAC la realizarea altor obiective ale UE.
Different EU policy areas have overlapping objectives regarding, for example, territorial balance/cohesion, social inclusion and reduction of poverty. 
Diferitele domenii de politică ale UE au obiective care se suprapun în ceea ce privește, de exemplu, echilibrul teritorial/coeziunea, incluziunea socială și reducerea sărăciei.
Improving the CAP’s complementarity with other EU policies would be a positive development. 
Îmbunătățirea complementarității PAC cu alte politici ale UE ar constitui o evoluție pozitivă.
For example, we found little evidence that the aims of complementarity and synergy between the ESI funds were put into practice in the partnership agreements (introduced for 2014-2020) and in the rural development programmes. 
De exemplu, Curtea nu a identificat suficiente probe care să demonstreze că obiectivele privind complementaritatea și sinergia între fondurile ESI au fost puse în practică în acordurile de parteneriat (introduse pentru perioada 2014-2020) și în programele de dezvoltare rurală.
World Bank (2017) “Thinking CAP: Supporting Agricultural Jobs and Incomes in the EU”. 
22 20 21 Banca Mondială (2017), Thinking CAP: Supporting Agricultural Jobs and Incomes in the EU.
21 For example under the 21st Conference of Parties (COP21), the UN Sustainable Development Goals (SDGs) and the World Trade Organisation (WTO). 20 
De exemplu, angajamentele luate în cadrul celei de A 21-a conferințe a părților (COP 21), obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU (ODD) și angajamentele asumate în cadrul Organizației Mondiale a Comerțului (OMC).
The allocation of funds is not sufficiently based on needs or expected EU value added 31. 
Alocarea fondurilor nu se bazează în mod suficient pe nevoi sau pe valoarea adăugată europeană preconizată 31.