natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The EU contribution rate for rural development is set at the level of ‘axes’ (groups of coherent measures), and depends principally on whether expenditure is implemented in the regions eligible under the Convergence Objective or in other regions 24. 
În domeniul dezvoltării rurale, rata de contribuţie a UE este stabilită la nivel de „axe” (grupuri de măsuri coerente) şi depinde în principal de regiunile în care se implementează cheltuielile – respectiv, dacă este vorba de regiuni eligibile în cadrul obiectivului de convergenţă sau de alte regiuni24.
The EU contribution for agri-environment is thus the same as for many other rural development measures, with the following exception. Since 2009, the EU contribution may (within certain limits) be increased by 10 % for convergence and by 20 % for non-convergence regions for operations related to climate change, water management and biodiversity. 
Contribuţia UE pentru agromediu este, prin urmare, aceeaşi ca şi pentru multe alte măsuri de dezvoltare rurală, cu următoarea excepţie: începând din 2009, contribuţia UE poate (în anumite limite) să fie majorată cu 10 % pentru regiunile de convergenţă şi cu 20 % pentru celelalte regiuni, pentru operaţiunile care vizează schimbările climatice, gestionarea apei şi biodiversitatea.
Except for this differentiation, the EU contribution does not depend on environmental or other factors relevant for agri-environment, such as improved targeting or better focusing on EU priorities. 
Cu excepţia acestei diferenţi-eri, contribuţia UE nu depinde de factori de mediu sau de alt tip relevanţi pentru agromediu, precum mai buna direcţionare sau o mai bună concentrare asupra priorităţilor UE.
Under the agri-environment policy, sub-measures are offered to farmers who take, on an individual basis, a decision on whether or not to sign a contract. 
În cadrul politicii de agromediu, submăsurile sunt oferite fermierilor, iar aceştia decid în mod individual dacă semnează sau nu un contract.
In certain cases it may be necessary to have in a particular geographical area a minimum number of farmers signing a contract. 
În anumite cazuri, poate fi necesar ca într-o anumită zonă geografică să existe un număr minim de fermieri care să semneze contracte.
Such cases can be to maintain/improve a typical local landscape, to reduce pollution in a river catchment area, or protecting certain species or habitats. 
Astfel de cazuri pot viza conservarea/îmbună-tăţirea unui peisaj local tipic, reducerea poluării dintr-un bazin hidrografic sau protejarea anumitor specii sau habitate.
Expenditure for a few individual contracts may not be effective in such cases (see also paragraph 67). 
Efectuarea de cheltuieli pentru un număr redus de contracte individuale s-ar putea să nu fie eficace în astfel de cazuri (a se vedea şi punctul 67).
One way to ensure that a sufficiently large group of farmers delivers the necessary environmental benefits is through collective approaches. 
O modalitate de a asigura furnizarea beneficiilor ecologice necesare de către un grup suficient de mare de fermieri este prin utilizarea abordărilor colective.
Only one out of the 203 agri-environment contracts audited concerned a collective contract. 
Numai unul dintre cele 203 contracte de agromediu auditate privea un contract colectiv.
The Leader approach to rural development can also be used to implement a collective approach. 
Abordarea Leader pentru dezvoltarea rurală poate fi şi ea utilizată pentru implementarea unei abordări colective.
However, a recent audit by the Court 25 found that Member States generally restricted the scope of Leader, in some cases even excluding agri-environment. 
Cu toate acestea, într-un audit recent efectuat de Curte25, s-a constatat că statele membre au limitat în general sfera abordării Leader, în unele cazuri chiar excluzând agromediul.
In order to know whether agri-environment sub-measures are effective, a clear and demonstrated causal relationship between the agricultural practices and the environmental outcomes is required. 
Pentru a putea stabili dacă submăsurile de agromediu sunt eficace, este necesară o relaţie cauzală clară şi demonstrată între practicile agricole, pe de o parte, şi rezultatele în materie de mediu, pe de altă parte.
This can be done by using test plots, case studies, quantified impact model, surveys, etc. 
Aceasta se poate obţine prin utilizarea de parcele de testare, de studii de caz, de modele de impact cuantificabile, de sondaje etc. Astfel de dovezi „solide” sunt deosebit de relevante pentru submăsurile „mai solicitante”, deoarece efectele acestora depind de cerinţele specifice ale submăsurilor şi de caracteristicile zonelor unde sunt implementate.
24 Article 70 of Regulation (EC) No 1698/2005 specifies for agri-environment a minimum EU contribution of 20 % of public expenditure, and maximum ones of 80 % in convergence regions and 55 % in other regions. 
24 Articolul 70 din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 specifică pentru agromediu o contribuţie minimăaUEde20%din cheltuielile publice şi contribuţii maxime de 80 % în regiunile de convergenţă şi de 55 % în celelalte regiuni.
The contribution is increased to 85 % for programmes of the outermost regions and the smaller Aegean Islands. 
Contribuţia este majorată la 85 % pentru programele regiunilor ultraperiferice şi pentru insulele mici din Marea Egee.
25 Special Report No 5/2010: Implementation of the Leader approach for rural development, paragraphs 84 and 85. 
25 Raportul special nr. 5/2010: Implementarea abordării Leader pentru dezvoltarea rurală, punctele 84 şi 85.
44 Anticipated environmental benefits are not demonstrated for 24 % of the contracts 89. 
44 Beneficiile ecologice preconizate nu sunt demonstrate pentru 24 % din contracte 89.
However, the audit found that specific quantified evidence was used only in a minority of cases to design and manage agri-environment sub-measures. 
Cu toate acestea, auditul a arătat că, în majoritatea cazurilor, nu s-au utilizat elemente justificative precise şi cuantificate în vederea conceperii şi a gestionării submăsurilor de agromediu.
For the 203 contracts reviewed by the Court, methods such as inquiries with beneficiaries, models/simulations or case studies were used respectively in only11%,14%and30%ofthecases.For24%ofthecontracts reviewed, Member States reported that the causal relationship between the farming practices and the anticipated environmental benefits were not demonstrated. 
Pentru cele 203 contracte analizate de Curte, metode precum intervievarea beneficiarilor, modele/simulări sau studii de caz au fost utilizate numai în 11 %, respectiv în 14 % şi în 30 % din cazuri. Pentru 24 % din contractele analizate, statele membre au raportat că relaţia cauzală dintre practicile agricole şi beneficiile ecologice preconizate nu a fost demonstrată.
These results are consistent with recent research 26 which concluded that ‘More than half of the [agri-environment sub-measures] surveyed were based on ‘common sense’ impact models, and thus were based on general beliefs about how agricultural practices are linked to environmental changes, rather than on documented evidence.’ 
Aceste rezultate concordă cu cercetări recente26, care au concluzionat că „peste jumătate din [submăsurile de agromediu] cercetate au fost bazate pe modele de impact «de bun simţ» şi, prin urmare, au fost bazate mai curând pe supoziţii generale privind modul în care practicile agricole sunt corelate cu schimbările de mediu decât pe probe veritabile.”
For some sub-measures, the Court did find evidence that the farming practices were effective in achieving their environmental benefits. 
Pentru unele submăsuri, Curtea a identificat elemente care demonstrează că practicile agricole erau într-adevăr eficace în ceea ce priveşte obţinerea beneficiilor ecologice scontate.
This is particularly the case for organic farming, for which the effects are well documented 27. 
Este în special cazul agriculturii ecologice, ale cărei efecte au fost amplu stu-diate27.
This is also the case for outcome-based sub-measures (see paragraph 27), for which the expected environmental benefits are directly linked to the farming practices implemented. fAilures to focus pAyments on specific environmentAl problems 91. 
Este, de asemenea, cazul submăsurilor bazate pe rezultate (a se vedea punctul 27), pentru care beneficiile ecologice scontate sunt corelate în mod direct cu practicile agricole implementate. deficienţe în ceea ce priveşte Orientarea fOndurilOr către prObleme ecOlOgice bine determinate 91.
A rational way to implement agri-environment policy is, on the basis of clearly identified environmental problems, to determine the required targets for impacts and participation levels and on this basis to determine the necessary financial resources. 
Un mod raţional de implementare a politicii de agromediu îl reprezintă, pornind de la probleme de mediu clar identificate, determinarea ţintelor necesare pentru impacturi şi pentru nivelurile de participare şi, pe această bază, determinarea resurselor financiare necesare.
Identifying environmental problems means that there must be an environmental threat justifying why farming practices must be maintained or changed. 
Identificarea problemelor de mediu se referă la faptul că, la baza deciziei de a menţine sau de a modifica anumite practici agricole, trebuie să se afle un factor de ameninţare ecologică.
Failure to apply this logic leads to an insufficient focus on environmental effects. 
Neaplicarea acestei logici duce la o concentrare insuficientă pe efectele ecologice.
Thus, the audit found that in 39 % of the 203 contracts reviewed, there were no specific environmental pressures in the area where the contract was implemented, or such problems could not be identified by the Member States, as shown in Table 2. 
Astfel, auditul a arătat că, în cazul a 39 % din cele 203 contracte analizate, fie nu existau presiuni ecologice concrete în zona unde au fost implementate contractele, fie statele membre nu puteau preciza dacă exista sau nu acest tip de problemă în respectivele zone, după cum se ilustrează în tabelul 2.
26 Primdahl,etal.,Current use of impact models for agri-environment schemes and potential for improvements of policy design and assessment, Journal of Environmental Management (2010), doi:10.1016/ j.jenvman.2009.12.012. 
26 Primdahl et al.,„Current use of impact models for agri-environment schemes and potential for improvements of policy design and assessment”, Journal of Environmental Management (2010), doi:10.1016/ j.jenvman.2009.12.012.
27 The November 2005 evaluation of the agri-environment measures reviewed a total of 288 scientific studies of which a sample of around 30 studies were more specifically dedicated to organic farming. 
27 În cadrul evaluării din noiembrie 2005 a măsurilor de agromediu, au fost analizate în total 288 de studii ştiinţifice, din care un eşantion format din aproximativ 30 de studii viza în mod specific agricultura ecologică.
The evaluation concluded that organic farming achieved positive effects on biodiversity (increase in vegetal, animal, habitats diversity) and water and air pollution through a reduction in inputs. 
Concluzia formulată în urma evaluării a fost aceea că agricultura ecologică genera efecte pozitive în ceea ce priveşte biodiversitatea (creşterea diversităţii florei, faunei şi a habitatelor) şi în ceea ce priveşte poluarea apei şi a aerului, aceste efecte fiind obţinute datorită utilizării mai scăzute de mijloace de stimulare a producţiei agricole.
The Community strategic guidelines (see glossary) identified organic farming as a holistic approach to sustainable agriculture, which improves the environment and the countryside, and recommended that its contribution to environmental and animal welfare objectives should be consolidated and strengthened. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
Orientările strategice comunitare (a se vedea glosarul) identificau agricultura ecologică drept o abordare holistică în ceea ce priveşte agricultura durabilă, cu efecte pozitive asupra mediului înconjurător şi a spaţiului rural. În aceste orientări se recomanda o consolidare şi o intensificare a contribuţiei agriculturii ecologice la îndeplinirea obiectivelor de mediu şi a celor privind bunăstarea animalelor. Raportul special nr.
Budgets for agri-environment are based on past uptake rates and the targets set do not depend on environmental effects to be achieved, but on historical spending figures. 
Bugetele de agromediu au la bază ratele anterioare de absorbţie, iar ţintele stabilite nu depind de efectele ecologice care trebuie obţinute, ci de valoarea cheltuielilor efectuate în trecut.
Member States use data on participation levels for sub-measures for the day-to-day management but cannot analyse whether participation is adequate to produce the anticipated environmental effects. 
În ceea ce priveşte datele cu privire la nivelurile de participare, statele membre utilizează aceste date în cadrul gestionării curente a sub-măsurilor, însă nu sunt în măsură să analizeze dacă nivelul de participare este potrivit pentru a obţine efectele ecologice scontate.
Participation is voluntary for farmers, meaning that sub-measures with less demanding requirements in relation to the aid amounts are easier to implement than those with higher requirements. 
Participarea este voluntară pentru fermieri, ceea ce înseamnă că submăsurile care presupun cerinţe mai puţin solicitante în raport cu valorile ajutoarelor sunt mai uşor de implementat decât cele cu cerinţe mai ridicate.
Two examples of this were Piedmont and France, which used respectively around 75 % and 85 % of the expenditure for a single basic sub-measure, without sufficient analysis or justification for this in their rural development programmes. 
Două exemple ale acestui fenomen se regăsesc în Piemonte şi Franţa, care au cheltuit aproximativ 75 %, respectiv 85 % din fonduri pe o singură submăsură „de bază” – fără ca în programele lor de dezvoltare rurală să se prezinte o analiză suficientă sau justificări suficiente în acest sens.
45 TABLE 2 Environmental problem % of contracts 1 There are no specific environmental problems in the area within a range of 10 kilometres around the farm which holds the contract or it is not possible to identify problems 39 % Water pollution caused by farming 27 % Marginalisation and abandonment of land 22 % Threats to exceptional plant biodiversity (in areas of particular environmental importance — high nature value zones) 21 % Soil degradation (caused by wind erosion, loss of organic matter, overexploitation, compaction, etc.) 
45 TABELUL 2 Problemă de mediu % din contracte1 Nu există nicio problemă concretă de mediu pe o rază de 10 kilometri în jurul exploataţiei contractante sau nu este posibil să se stabilească dacă există sau nu astfel de probleme 39 % Poluarea apei în urma activităţilor agricole 27 % Transformarea terenurilor agricole în „terenuri agricole marginale” şi abandonarea terenurilor 22 % Factori de risc pentru biodiversitate în zone cu un nivel excepţional de diversitate a florei (în zone cu importanţă deosebită din punctul de vedere al mediului –„zone de mare valoare naturală”) 21 % Degradarea solului (în urma eroziunii eoliene, a scăderii proporţiei de materii organice, a exploatării excesive, a tasării etc.)
18 % Threats to animal populations in areas with normal biodiversity 18 % Threats to exceptional animal biodiversity (in areas of particular environmental importance — high nature value zones) 18% Threats to plant communities in areas with normal biodiversity 18 % Degradation of landscape 10% Other 11 % MAIN ENVIRONMENTAL PROBLEM(S) EXISTING WITHIN A RANGE OF 10 KILOMETRES AROUND THE FARM FOR A SAMPLE OF 203 CONTRACTS 1 There can be more than one problem in the area where the contract is implemented. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
18 % Ameninţări la adresa faunei în zone cu un nivel normal de biodiversitate 18 % Factori de risc pentru biodiversitate în zone cu un nivel excepţional de diversitate a faunei (în zone cu importanţă deosebită din punctul de vedere al mediului –„zone de mare valoare naturală”) 18 % Ameninţări la adresa florei în zone cu un nivel normal de biodiversitate 18 % Degradarea peisajului 10 % Alte probleme 11 % PRINCIPALA PROBLEMĂ (PRINCIPALELE PROBLEME) DE MEDIU CARE SE MANIFESTĂ LA CEL MULT 10 KILOMETRI DE EXPLOATAŢIE, PENTRU UN EŞANTION DE 203 CONTRACTE 1 Zona în care se implementează contractul poate fi afectată de mai multe probleme simultan. Raportul special nr. 7/2011 – Este sprijinul pentru agromediu bine conceput şi bine gestionat?
In all the Member States audited, the agri-environment budget was part of a single seven-year budget for all axis 2 measures. 
În toate statele membre auditate, bugetul de agromediu făcea parte dintr-un buget global pe şapte ani pentru toate măsurile aferente axei 2.
This improves flexibility in the management of the available financial resources, but leads to a situation where there is no analysis of what would be the appropriate funding to address environmental needs. 
Acest tip de organizare permite o flexibilitate crescută în ceea ce priveşte gestiunea resurselor financiare disponibile, însă creează o situaţie în care nu se întreprinde niciun demers de analiză cu privire la nivelul corespunzător de finanţare pentru abordarea necesităţilor ecologice.
The Court analysed whether Member States could justify that the money spent on agri-environment payments was in line with the main environmental pressures identified. 
Curtea a căutat să determine dacă statele membre puteau demonstra că plăţile de agromediu efectuate răspundeau principalelor presiuni ecologice identificate.
This was indeed the case for two out of the eight Member States audited (Austria and Sweden). 
Pentru două din cele opt state membre auditate (Austria şi Suedia), răspunsul la această întrebare este pozitiv.
However, for the other Member States, it was not, either because the relevant information was not available or not provided (Poland, Hungary and Piedmont) or because expenditure was not in line with the main pressures identified (Andalusia, Berlin and Brandenburg, France). 
În ceea ce priveşte restul de şase state membre auditate, răspunsul este unul negativ: fie pentru că informaţiile necesare nu erau disponibile sau nu au fost furnizate (Polonia, Ungaria şi Piemonte), fie pentru că destinaţia cheltuielilor nu a corespuns cu principalele presiuni identificate (Andaluzia, Berlin şi Brandenburg, Franţa).
The latter case is described in Box 6. 
Cel de al doilea tip de situaţie este descris în caseta 6.
46 BOX 6 ALLOCATION OF FUNDS FOR AGRI-ENVIRONMENT PAYMENTS IS NOT IN LINE WITH ENVIRONMENTAL CHALLENGES Regulation (EC) No 1974/2006 states that each rural development programme must justify the various types of agri-environment payment in relation to the environmental needs and priorities identified in the programme. 
46 CASETA 6 MODUL ÎN CARE SE ALOCĂ FONDURILE PENTRU PLĂŢILE DE AGROMEDIU NU CORESPUNDE PROBLEMELOR DE MEDIU IDENTIFICATE În Regulamentul (CE) nr. 1974/2006, se afirmă că fiecare program de dezvoltare rurală trebuie să justifice diferitele tipuri de plăţi de agromediu în raport cu necesităţile şi priorităţile ecologice identificate în program.
The French programme establishes three main environmental challenges: biodiversity, water (quality and quantity) and climate change. 
În programul francez se enunţă trei probleme ecologice principale: biodiversitatea, apa (calitatea şi cantitatea) şi schimbările climatice.
The planned agri-environment budget for biodiversity amounts to around 1 billion euro, which represents around three times the agri-environment budget set aside for water quality. 
Bugetul de agromediu planificat pentru biodiversitate se ridică la aproximativ un miliard de euro, ceea ce reprezintă, mai mult sau mai puţin, triplul bugetului de agromediu rezervat pentru aspectele de calitate a apei.
Although the French authorities consider that the most material sub-measure in the programme dealing with preservation of extensive pastures also prevents climate changes through the storage of carbon, no agri-environment expenditure is reported as tackling climate change. 
Deşi autorităţile franceze consideră că submăsura cea mai substanţială din cadrul programului, cea referitoare la prezervarea păşunilor exploatate extensiv, contribuie şi la prevenirea schimbărilor climatice, prin stocarea dioxidului de carbon, nicio cheltuială de agromediu nu este desemnată ca fiind rezervată anume combaterii schimbărilor climatice.
The programme does not justify the allocation of funds to the main challenges identified. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
Programul nu demonstrează alocarea fondurilor în funcţie de principalele probleme identificate. Raportul special nr. 7/2011 – Este sprijinul pentru agromediu bine conceput şi bine gestionat?
47 CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS 95. 
47 CONCLUZII ŞI RECOMANDĂRI 95.
Agri-environment is a complex policy instrument: it aims to address a wide range of environmental issues (biodiversity, soil, water, air, landscape) in 27 Member States. 
Acţiunile de agromediu reprezintă un instrument de politici complex: aceste acţiuni abordează o gamă largă de probleme privind mediul (biodiversitatea, solul, apa, aerul, peisajele), în 27 de state membre.
Significant progress has been made in the little over 20 years since the policy was first introduced. 
De la introducerea iniţială a acestei politici, care abia depăşeşte două decenii de viaţă, s-a realizat un progres semnificativ.
A large number of farmers now implement more sustainable practices than they would otherwise have done without such support and the Court’s audit identified a number of best practice examples in several areas. 
Un număr mare de fermieri implementează acum practici care sunt mai favorabile pentru mediu decât cele care ar fi fost utilizate dacă nu s-ar fi acordat acest sprijin, iar auditul Curţii a identificat exemple de bune practici în mai multe zone.
Nevertheless, the Court also found that the policy was not designed and monitored so as to deliver tangible environmental benefits. 
Cu toate acestea, Curtea a constatat, de asemenea, că politica de agromediu nu este concepută şi monitorizată astfel încât să genereze beneficii tangibile pentru mediu.
The objectives were overall too vague to be useful for assessing the extent to which they have been achieved. 
Per ansamblu, obiectivele au fost prea vagi pentru a permite să se evalueze în ce măsură au fost îndeplinite.
In a number of cases, agri-environment payments are not clearly justified by the environmental pressures which have been identified in the rural development programmes. 
În mai multe cazuri, plăţile de agromediu nu sunt clar justificate în raport cu presiunile de mediu identificate în programele de dezvoltare rurală.
The common monitoring and evaluation framework represents progress but produces little information on the environmental benefits achieved. 
Cadrul comun de monitorizare şi evaluare reprezintă un progres, însă generează puţine informaţii cu privire la beneficiile ecologice obţinute.
RECOMMENDATION 1 The Commission and the Member States should for each agri-environment sub-measure ensure that: Ū clear objectives, which fit into the hierarchy of environmental objectives, are set in the rural development programmes; Ū rural development programmes clearly justify the sub-measures which they include and the link between environmental pressures and agri-environment payments. 
RECOMANDAREA 1 Comisia şi statele membre ar trebui să se asigure că pentru fiecare submăsură de agromediu se respectă următoarele condiţii: Ū în programele de dezvoltare rurală se stabilesc obiective clare, care se încadrează în cadrul ierarhic stabilit în materie de obiective de mediu; Ū în programele de dezvoltare rurală, se furnizează, de asemenea, o justificare clară pentru submăsurile reţinute în program, cât şi o explicaţie clară cu privire la corelaţia dintre presiunile ecologice şi plăţile de agromediu.