natgillin/translations-raw huggingface dataset:
To use or reproduce content that is not owned by the EU, you may need to seek permission directly from the copyright holders: Figure 1: © Agriculture and Agri Food Canada (AAFC), Open Government Licence-Canada (OGL-Canada). Software or documents covered by industrial property rights, such as patents, trade marks, registered designs, logos and names, are excluded from the ECA’s reuse policy and are not licensed to you. 
Pentru a utiliza sau a reproduce un conținut pentru care UE nu deține drepturile de autor, poate fi necesar să obțineți o autorizație în acest sens direct de la titularii drepturilor de autor: Figura 1: © Agriculture and Agri Food Canada (AAFC), Open Government Licence-Canada (OGL-Canada) Programele informatice sau documentele care fac obiectul unor drepturi de proprietate industrială, cum ar fi brevetele, mărcile comerciale, desenele și modelele înregistrate, logourile și denumirile înregistrate, sunt excluse din politica Curții de Conturi Europene referitoare la reutilizare și nu se acordă nicio licență pentru acestea.
The European Union’s family of institutional Web Sites, within the europa.eu domain, provides links to third-party sites. 
Familia site-urilor instituționale ale Uniunii Europene care sunt incluse în domeniul europa.eu oferă linkuri către site-uri terțe.
Since the ECA does not control them, you are encouraged to review their privacy and copyright policies. 
Deoarece Curtea de Conturi Europeană nu are control asupra acestor site-uri, sunteți încurajați să verificați politica aplicată de ele în ceea ce privește respectarea vieții private și drepturile de autor.
Use of European Court of Auditors’ logo The European Court of Auditors logo must not be used without the European Court of Auditors’ prior consent. 
Utilizarea logoului Curții de Conturi Europene Logoul Curții de Conturi Europene nu poate fi utilizat fără acordul prealabil al Curții de Conturi Europene.
PDF ISBN: 978-92-847-4206-6 ISSN:1977-5679 doi:10.2865/349084 QJ-AB-19-026-EN-N HTML ISBN: 978-92-847-4210-3 ISSN:1977-5679 doi:10.2865/35945 QJ-AB-19-026-EN-Q 
PDF ISBN: 978-92-847-4197-7 ISSN:1977-5806 doi:10.2865/143179 QJ-AB-19-026-RO-N HTML ISBN: 978-92-847-4186-1 ISSN:1977-5806 doi:10.2865/471035 QJ-AB-19-026-RO-Q
Plant protection products (PPPs) are pesticides used to protect crops. 
Produsele de protecție a plantelor sunt pesticide utilizate pentru a proteja culturile agricole.
The EU framework aims to achieve sustainable use of PPPs by reducing risks and impacts on human health and environment and promoting integrated pest management. 
Cadrul UE urmărește să asigure o utilizare durabilă a produselor de protecție a plantelor, prin reducerea riscurilor și a efectelor asupra sănătății umane și a mediului și prin promovarea gestionării integrate a dăunătorilor.
We found that the Commission and Member States have taken action to promote the sustainable use of PPPs but there has been limited progress in measuring and reducing the associated risks. 
Curtea a constatat că statele membre și Comisia au luat măsuri pentru a promova utilizarea durabilă a produselor de protecție a plantelor, dar în ceea ce privește măsurarea și reducerea riscurilor asociate nu s-au înregistrat decât progrese limitate.
Applying integrated pest management is compulsory for farmers, but not a requirement for receiving payments under the common agricultural policy and enforcement is weak. 
Aplicarea gestionării integrate a dăunătorilor este obligatorie pentru fermieri, dar nu constituie o condiție pentru primirea plăților în cadrul politicii agricole comune, iar asigurarea respectării obligațiilor în materie este deficitară.
Available EU statistics and new risk indicators do not show how successful the policy has been in achieving a sustainable use of PPPs. 
Statisticile disponibile la nivelul UE și noii indicatori de risc nu arată în ce măsură a reușit politica să asigure o utilizare durabilă a produselor de protecție a plantelor.
We make recommendations related to verifying integrated pest management at farm level, improving PPP statistics and developing better risk indicators. 
Curtea formulat o serie de recomandări legate de verificarea gestionării integrate a dăunătorilor la nivelul exploatațiilor, de ameliorarea statisticilor privind produsele de protecție a plantelor și de definirea unor indicatori de risc mai buni.
EN 2020 06 Sustainable Urban Mobility in the EU: No substantial improvement is possible without Member States’ commitment Special Report 
RO 2020 06 Mobilitatea urbană durabilă în UE: nu sunt posibile îmbunătățiri substanțiale fără un angajament din partea statelor membre Raportul special
Contents Executive summary Introduction Sustainable urban mobility and its importance The role of the Commission Available funds for urban mobility Audit scope and approach Observations The step change in sustainable urban mobility has not materialised Paragraph I-X 01-12 01-06 07-08 09-12 13-16 17-69 17-30 18-20 21-23 24-26 27-30 31-56 32-35 36-40 41-56 57-69 58-59 60-69 There is no evidence of a clear trend towards more sustainable modes of transport Air quality has improved in urban nodes, but pollution still exceeds safe levels Urban mobility is deteriorating for road users due to congestion The coverage and accessibility of public transport within cities has been improving The Commission intensified its support but a range of factors limited progress towards sustainable urban mobility The Commission developed policies and issued guidelines, although these have not always been followed by Member States More EU funds were allocated to sustainable urban mobility in 2014-2020, but a SUMP is not usually a condition for funding Several factors affect the effectiveness of the Commission’s support for more sustainable urban mobility Some projects we examined were not fully effective and some were not based on sound strategies Some projects were not as effective as intended Projects were not always based on sound urban mobility strategies 2 
Cuprins Sinteză Introducere Mobilitatea urbană durabilă și importanța acesteia Rolul Comisiei Fondurile disponibile pentru mobilitatea urbană Sfera și abordarea auditului Observații Schimbarea radicală în ceea ce privește mobilitatea urbană durabilă nu s-a concretizat Nu există dovezi care să demonstreze o tendință clară către moduri de transport mai durabile Puncte I-X 01-12 01-06 07-08 09-12 13-16 17-69 17-30 18-20 21-23 24-26 27-30 31-56 32-35 36-40 41-56 Calitatea aerului s-a îmbunătățit în nodurile urbane, însă poluarea depășește în continuare pragurile de siguranță Mobilitatea urbană se deteriorează pentru participanții la trafic din cauza congestiei Gradul de deservire și accesibilitatea transportului public în orașe se îmbunătățesc Comisia și-a intensificat sprijinul, dar o serie de factori au limitat progresele vizând obținerea unei mobilități urbane durabile Comisia a elaborat politici și a publicat orientări, deși acestea nu au fost întotdeauna urmate de statele membre În perioada 2014-2020 au fost alocate mai multe fonduri UE pentru mobilitatea urbană durabilă, dar existența unui PMUD nu este o condiție pentru a primi finanțare Mai mulți factori afectează eficacitatea sprijinului Comisiei pentru o mobilitate urbană mai durabilă 2
Conclusions and recommendations Annexes Annex I List of projects assessed Annex II Maps of the visited cities Annex III ESIF Allocations 2014-20 by field of intervention Annex IV Average age of buses in the visited cities Glossary, acronyms and abbreviations Replies of the Commission Audit team Timeline 70-75 3 
Unele proiecte analizate de Curte nu erau pe deplin eficace, iar altele nu aveau la bază strategii solide Eficacitatea unor proiecte a fost mai mică decât cea preconizată Proiectele nu erau întotdeauna fundamentate pe strategii solide privind mobilitatea urbană Concluzii și recomandări Anexe Anexa I – Lista proiectelor examinate Anexa II – Hărțile orașelor vizitate Anexa III – Alocările din fondurile ESI în perioada 2014-2020 defalcate pe domeniu de intervenție Anexa IV – Vechimea medie a autobuzelor în orașele vizitate Glosar și acronime Răspunsurile Comisiei Echipa de audit Calendar 57-69 58-59 60-69 70-75 3
Executive summary I Sustainable urban mobility is one of the main challenges facing cities in the EU and a matter of concern for many EU citizens. 
Sinteză I Mobilitatea urbană durabilă este una dintre provocările principale cu care se confruntă orașele din UE și este un subiect de îngrijorare pentru numeroși cetățeni ai UE.
There are strong links between more sustainable urban mobility and both economic growth and reduced environmental pollution. 
Există legături puternice între o mobilitate urbană durabilă sporită, pe de o parte, și creșterea economică și poluarea redusă a mediului, pe de altă parte.
II The main source of EU funding for urban mobility is the European structural and investment fund (ESIF), €16.3 billion in 2014-2020. 
II Fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI) sunt principala sursă de finanțare din partea UE pentru mobilitatea urbană. În perioada 2014-2020 au fost alocați 16,3 miliarde de euro din aceste fonduri.
In addition, the Connecting Europe Facility (CEF) for transport has provided over €200 million to a number of larger EU cities. 
În plus, Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE) a alocat în domeniul transporturilor peste 200 de milioane de euro pentru un număr de orașe mai mari din UE.
III Urban mobility is a topic that affects many EU citizens, who are sensitive to the time and money spent on travelling. 
III Mobilitatea urbană este un subiect care afectează numeroși cetățeni ai UE, aceștia fiind sensibili la timpul petrecut călătorind și la banii pe care îi cheltuiesc cu transportul.
The EU is investing substantial amounts to help cities improve their mobility and make it more sustainable. 
UE investește sume semnificative pentru a ajuta orașele să își îmbunătățească mobilitatea și pentru a o face mai durabilă.
Our report should help the Commission, Member States and cities to use funds more effectively and efficiently in addressing the challenges involved, particularly in the context of the December 2019 ‘Green Deal’ Communication of the Commission, issued after our audit. 
Raportul Curții ar trebui să ajute Comisia, statele membre și orașele să utilizeze fondurile într-un mod mai eficace și mai eficient pentru a răspunde provocărilor implicate, în special în contextul comunicării privind „Pactul ecologic”, care a fost publicată de Comisie în decembrie 2019, ulterior auditului Curții.
IV Member States and their cities are responsible for managing urban mobility in a sustainable way. 
IV Statele membre și orașele lor sunt responsabile de gestionarea mobilității urbane într-un mod durabil.
The Commission’s role is limited, but in response to the importance of the issue, following its 2013 Urban Mobility package, the Commission has issued a range of policy documents and guidance, and has increased the funding it provides to projects in this area. 
Rolul Comisiei este limitat, dar, având în vedere importanța subiectului, în urma Pachetului său din 2013 privind mobilitatea urbană, Comisia a publicat o serie de documente de politică și de orientări și a mărit finanțarea pe care o alocă proiectelor din acest domeniu.
V We examined the extent to which the EU support was effective in contributing to improving urban mobility in a sustainable way. 
V Curtea a analizat cât de eficace a fost sprijinul UE în contribuția sa la îmbunătățirea mobilității urbane într-un mod durabil.
In particular, we assessed whether: EU cities have made progress towards improving sustainable urban mobility since the 2013 Urban Mobility Package; cities followed EU guidelines and targeted EU funding to achieve more sustainable urban mobility; and the projects we examined were based on sound strategies and proved effective. 
În special, Curtea a evaluat dacă: de la Pachetul din 2013 privind mobilitatea urbană, orașele din UE au înregistrat progrese în direcția îmbunătățirii mobilității urbane durabile; orașele au urmat orientările UE și au direcționat finanțarea UE astfel încât să obțină o mobilitate urbană mai durabilă; și dacă proiectele examinate au avut la bază strategii solide și s-au dovedit a fi eficace.
VI We recognise that significant improvements in sustainable urban mobility may require more time to materialise. 
VI Curtea recunoaște că este nevoie de mai mult timp pentru ca îmbunătățirile semnificative în ceea ce privește mobilitatea urbană durabilă să se poată concretiza.
However, six years after the Commission called for a step-change, there is no clear indication that cities are fundamentally changing their approaches. 
Cu toate acestea, la șase ani de când Comisia a făcut apel la o schimbare radicală, nu există indicii clare care să arate că orașele și-ar schimba în mod fundamental 4
In particular, there is no clear trend towards more sustainable modes of transport. 
În special, nu există nicio tendință clară în direcția unor moduri de transport mai durabile.
Although cities have put in place a range of initiatives to expand the quality and quantity of public transport, there has been no significant reduction in private car usage. 
Deși orașele au pus în aplicare o serie de inițiative pentru a crește calitatea transportului public și frecvența utilizării acestuia, nu s-a înregistrat nicio reducere semnificativă a utilizării autoturismelor personale.
VII In the absence of legislative compulsion, there was limited take-up of the Commission’s guidance on the part of many Member States and cities – notably in terms of preparing ‘Sustainable Urban Mobility Plans’. 
VII În lipsa unei constrângeri de ordin legislativ, numeroase state membre și orașe nu au preluat decât într-o măsură limitată orientările Comisiei, de exemplu în ceea ce privește elaborarea planurilor de mobilitate urbană durabilă.
Neither is there a requirement for access to EU funding to be conditional on having these plans in place, although two of the Member States we visited have imposed this condition at the national level. 
În plus, nu există nicio cerință care să condiționeze accesul la finanțarea din partea UE de existența acestor planuri, deși două dintre statele membre vizitate de Curte au impus această condiție la nivel național.
VIII Some Member States and cities did not complement EU funds effectively with appropriate resources to ensure the adequate operation and maintenance of their public transport network; costs can also rise because lines are not always technically interoperable. 
VIII Unele state membre și orașe nu au completat în mod eficace fondurile din partea UE cu resurse adecvate pentru a asigura funcționarea și întreținerea corespunzătoare a rețelelor lor de transport public; costurile pot crește și din cauza faptului că liniile nu sunt întotdeauna interoperabile din punct de vedere tehnic.
In addition, urban mobility policies at local levels were not always coherent with the aim of more sustainable urban mobility. 
În plus, politicile privind mobilitatea urbană de la nivelul local nu sunt întotdeauna coerente cu obiectivul unei mobilități urbane mai durabile.
We found examples of positive initiatives towards sustainable urban mobility; these tended to require considerable political leadership and communication efforts to win acceptance from citizens. 
Curtea a identificat exemple de inițiative pozitive care vizează mobilitatea urbană durabilă; acestea necesitau, în general, un leadership politic solid și eforturi de comunicare considerabile pentru a obține acceptarea din partea cetățenilor.
IX We found that projects in receipt of EU funding we examined were not as effective as intended, because of weaknesses in project design and implementation. 
IX Curtea a constatat că proiectele care au beneficiat de finanțare din partea UE și pe care le-a analizat nu erau atât de eficace pe cât se preconizase, din cauza deficiențelor în conceperea și implementarea lor.
These projects were not always based on sound urban mobility strategies, which often lacked fundamental data and appropriate analyses, relevant targets and coordination with both other plans and neighbouring municipalities. 
Aceste proiecte nu erau întotdeauna bazate pe strategii de mobilitate urbană solide, acestea din urmă fiind lipsite, în multe cazuri, de date fundamentale și de analize adecvate, de ținte relevante și de o coordonare atât cu alte planuri, cât și cu municipalitățile învecinate.
X On the basis of these conclusions, we recommend that the Commission: o build on its previous experiences, to publish better data on urban mobility and the extent to which the EU’s most important cities have sustainable urban mobility plans in place; and o link access to EU funding to sustainable urban mobility plans. 5 
X Pe baza acestor concluzii, Curtea recomandă Comisiei: o să valorifice experiențele sale precedente pentru a publica date de o calitate mai bună privind mobilitatea urbană și privind măsura în care cele mai importante orașe din UE dispun de planuri de mobilitate urbană durabilă; și o să condiționeze accesul la finanțarea din partea UE de existența unor planuri de mobilitate urbană durabilă. 6
Introduction Sustainable urban mobility and its importance 01 Urban mobility in this report refers to the ease with which people can move between destinations in urban areas with the help of the transport network and services available. 
Introducere Mobilitatea urbană durabilă și importanța acesteia 01 În prezentul raport, prin mobilitate urbană se înțelege ușurința cu care oamenii se pot deplasa între destinații din zonele urbane cu ajutorul rețelei și al serviciilor de transport disponibile.
There are many factors that affect urban mobility patterns, such as demography, land-use, governance, the availability of public transport, car use, and the local economy. 
Există numeroși factori care afectează modelele de mobilitate urbană, printre care demografia, destinația terenurilor, guvernanța, disponibilitatea transportului public, utilizarea autovehiculelor și economia locală.
02 Managing urban mobility is an important challenge for urban areas. 
02 Gestionarea mobilității urbane este o provocare importantă pentru zonele urbane.
Planners and policy-makers, in addition to inevitable financial constraints, are faced with many, often competing demands: maintaining a high quality of life while also creating an attractive environment for businesses; and restricting traffic in sensitive areas while not curbing the necessary movement of goods and people1. 
Pe lângă constrângerile financiare inevitabile, responsabilii de planificare și factorii de decizie în materie de politici se confruntă cu numeroase exigențe, adesea concurente: menținerea unei calități ridicate a vieții și crearea, în același timp, a unui mediu atractiv pentru afaceri; și restricționarea traficului în zonele sensibile fără a limita, în același timp, circulația necesară a bunurilor și a persoanelor1.
03 Urban mobility faces many challenges, among which traffic congestion is one of the most difficult. 
03 Mobilitatea urbană se confruntă cu numeroase provocări, dintre care congestia traficului este una dintre cele mai dificile.
There is considerable economic research indicating that the cost to society of congestion is high (estimated at €270 billion per year in the EU2) and that the more fluid the traffic in an urban area, the greater its likely economic growth. 
Numeroase cercetări economice arată că, pentru societate, costul congestiei traficului este ridicat (fiind estimat la 270 de miliarde de euro pe an în UE2) și, cu cât este mai fluid traficul într-o zonă urbană, cu atât este mai mare probabilitatea ca economia zonei respective să crească.
One study showed that moving to free-flow traffic could boost productivity of workers by as much as 30 % in highly congested regions3. 
Un studiu a arătat că trecerea la un trafic fluid ar putea crește productivitatea lucrătorilor cu până la 30 % în regiunile în care traficul este foarte congestionat3.
As road congestion in the EU is often located in and around urban areas, this problem affects the majority of the inhabitants in the EU. 
Întrucât congestia traficului rutier în UE se regăsește adesea în zonele urbane și în jurul acestora, această problemă afectează cea mai mare parte a locuitorilor din UE.
However, experience has shown that increasing road capacity in urban areas leads to more traffic and thus congestion, so the solution has to be sought through other approaches. 
Cu toate acestea, experiența arată că o creștere a capacității rutiere în zonele urbane are drept rezultat un nivel mai mare al traficului și, prin urmare, congestia acestuia, astfel încât trebuie utilizate alte abordări pentru a se ajunge la o soluție.
As European Commission (2013) Planning for People: Guidelines on developing and implementing a sustainable urban mobility plan. https://ec.europa.eu/transport/themes/sustainable-transport/internalisation-transport-external-costs_en David Hartgen and Gregory Fields (2009). Gridlock and Growth: The effect of Traffic Congestion on Regional Economic Performance. 
Comisia Europeană (2013): Planning for People: Guidelines – Developing and implementing a sustainable urban mobility plan. https://ec.europa.eu/transport/themes/sustainable-transport/internalisation-transport-external-costs_en David Hartgen și Gregory Fields (2009): Gridlock and Growth: The effect of Traffic Congestion on Regional Economic Performance.
Reason Foundation policy study no 371. 
Reason Foundation, studiul de politică nr. 371.
many as 96 % of EU citizens living in urban areas are exposed to levels of air pollutants considered by the World Health Organisation (WHO) to be damaging to health. 
Până la 96 % din cetățenii UE care trăiesc în zonele urbane sunt expuși la niveluri ale poluanților aerului considerate de către Organizația Mondială a Sănătății (OMS) nocive pentru sănătate.
In 2013, the European Commission (the Commission) estimated that the total health related costs of air pollution are several hundred billion euro per year. 
În 2013, Comisia Europeană (Comisia) a estimat că totalul costurilor legate de sănătate ocazionate de poluarea aerului se ridică la mai multe sute de miliarde de euro pe an.
Pollution also has a negative impact on biodiversity. 
Poluarea are, de asemenea, un impact negativ asupra biodiversității.
Recent studies also make reference to the lack of physical movement as a serious negative side effect of car travel. 
Studii recente fac referire și la lipsa mișcării fizice ca un efect secundar negativ grav al deplasării cu autoturismul.
05 Road transport is one of the main causes of air pollution5 and greenhouse gas emissions. 
05 Transportul rutier este una dintre cauzele principale ale poluării atmosferice5 și ale emisiilor de gaze cu efect de seră.
For example, it is the largest source of mono-nitrogen oxides (NO and NO2) emissions, and the second largest source of carbon monoxide and particulate matter emissions. 
De exemplu, este cea mai mare sursă de emisii de monoxid de azot (NO și NO2) și a doua cea mai mare sursă de monoxid de carbon și de emisii de particule.
Urban areas account for 23 % of CO2 emissions from transport. 
Zonelor urbane le corespunde o proporție de 23 % din emisiile de CO2 generate de transport.
Besides air pollution and CO2 emissions, transport is also responsible for noise nuisance. 
Pe lângă poluare atmosferică și emisii de CO2, sectorul transporturilor generează și poluare fonică.
06 Given the impact of urban mobility on both economic growth and the environment, the EU promotes urban mobility that is sustainable. 
06 Având în vedere impactul mobilității urbane atât asupra creșterii economice, cât și asupra mediului, UE promovează o mobilitate urbană care este durabilă.
This is the development of strategies that stimulate a shift towards cleaner and more sustainable modes of transport, such as walking, cycling, public transport, and new patterns for car use and ownership6. 
Aceasta presupune dezvoltarea unor strategii care să stimuleze trecerea la moduri de transport mai curate și mai durabile, precum mersul pe jos, mersul cu bicicleta, transportul public și noi modele de deținere și de utilizare a autovehiculelor6.