natgillin/translations-raw huggingface dataset:
41 Technical assistance provided to supplement credit lines did not sufficiently target the end beneficiaries (see paragraph 23). 
41 Asistența tehnică acordată pentru su‐ plimentarea liniilor de credit nu a ajuns într‐o măsură suficientă la beneficiarii finali (a se vedea punctul 23).
Recommendation 2 Proposing technical assistance to supplement credit lines In order to enhance the development impact at the level of SMEs the EIB together with the financial intermediaries should ensure that the end beneficiaries are fully able to benefit from technical assistance. 
Recomandarea 2 – Oferirea de asistență tehnică pentru suplimentarea liniilor de credit În vederea consolidării impactului asupra dezvoltării la nivelul IMM‐urilor, Banca Europeană de Investiții, împreu‐ nă cu intermediarii financiari, ar trebui să se asigure că beneficiarii finali sunt pe deplin în măsură să beneficieze de asistență tehnică.
Conclusions and recommendations 18 42 The Investment Facility plays an important role in providing access to long-term financing and loans in local currency. 
Concluzii și recomandări 18 42 Facilitatea de investiții joacă un rol important în ceea ce privește asigura‐ rea accesului la finanțarea pe termen lung și la împrumuturile în monedă locală.
It has also demonstrated a positive catalytic effect (see paragraphs 28 to 37). 
De asemenea, Facilitatea de investiții a demonstrat că generează un efect catalizator pozitiv (a se vedea punctele 28‐37).
This report was adopted by Chamber III, headed by Mr Karel PINXTEN, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 22 September 2015. 
Prezentul raport a fost adoptat de Camera III, condusă de domnul Karel PINXTEN, membru al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 22 septembrie 2015.
Annexes 19 Yearly and cumulative operations approved, contracts signed and disbursements made for the Investment Facility in ACP countries Source: EIB. (million euro) 2003–2010 2011 2012 2013 2014 Total Approvals 3 396.3 429.6 617.0 818.0 443.6 5 704.6 Signatures 2 816.1 193.0 355.0 471.5 652.6 4 488.2 Disbursements 1 401.4 305.5 315.1 277.2 290.5 2 589.7 Annex I 
Anexe 19 Numărul anual și totalul cumulat al operațiunilor aprobate, al contractelor semnate (în milioane de euro) și al plăților efectuate în cadrul Facilității de investiții pentru țările ACP 2003-2010 2011 2012 2013 2014 Total Operațiuni aprobate 3 396,3 429,6 617,0 818,0 443,6 5 704,6 Contracte semnate 2 816,1 193,0 355,0 471,5 652,6 4 488,2 Plăți efectuate 1 401,4 305,5 315,1 277,2 290,5 2 589,7 Sursa: Banca Europeană de Investiții.
Annexes 20 Breakdown by financial instrument Signed amounts between 2011 and 2014 Other 100 million euro Infrastructure projects 378 million euro Equity 136 million euro Source: EIB. 
Anexe 20 Defalcarea sumelor alocate în funcție de instrumentul financiar Sume semnate în perioada 2011-2014 Altele 100 milioane de euro Proiecte de infrastructură 378 milioane de euro Fonduri de investiții 136 milioane de euro Sursa: Banca Europeană de Investiții.
Credit lines 1 056 million euro Annex II 
Linii de credit 1 056 milioane de euro Anexa II
Annexes 21 List of projects reviewed by the Court (million euro) No Country Contract name Investment Facility signed amount Total project amount1 Year of signature Sector/ instrument 1 Cameroon Kribi gas-fired power plant 29.5 260 2012 INFRA (Energy) 2 Haiti ACME Haiti local currency loan 3.0 6 2011 Credit line 3 Kenya Lake Turkana Wind Power 150.0 623 2014 INFRA (Energy) 4 Kenya Family Bank PEFF 10.0 20 2013 Credit line 5 Kenya Housing finance 20.0 50 2012 Credit line 6 Kenya Family Bank microfinance facility 10.0 20 2013 Credit line 7 Kenya Shelter Afrique 15.0 38 2013 Urban Dev 8 Malawi Malawi credit line 15.0 30 2013 Credit line 9 Mauritius Mauritius Airport Hotel 8.0 21 2012 Tourism 10 Nigeria Access Bank 50.0 125 2012 Credit line 11 Regional–Africa ADENA Fund 12.0 100 2011 Equity 12(a) Regional–Africa EDFI/EFP-Proparco Part of 100 million euro commitment to EDFI–EFP 75 2013 Loan 12(b) Kenya EDFI/EFP-FMO 45 Credit line 13 Regional–Africa Catalyst Fund 8.93 125 2011 Equity 14 Regional–Africa Convergence ICT Fund 19.25 145 2012 Equity 15 Regional–ACP FEFISOL 5.0 22 2011 Equity 16 Regional–Africa PTA Bank 80.0 160 2014 Credit line 17 Tanzania NMB – PEFF 50.0 107 2013 Credit line 18 Tanzania NMB – Microfinance 20.0 88 2013 Credit line 19 Uganda Crane Bank 28.0 56 2014 Credit line 20 Uganda EADB 25.0 50 2012 Credit line 1 Amounts committed at the time of audit. 
Țara Denumirea contractului Suma semnată cu Facilitatea de investiții Valoarea totală a proiectului1 Anul semnării contractului Sector/ Instrument 1 Camerun Centrala pe bază de gaz de la Kribi 29,5 260 2012 INFRA (Energie) 2 Haiti Împrumuturi în monedă locală – ACME Haiti 3,0 6 2011 Linie de credit 3 Kenya Parcul eolian de la Lacul Turkana 150,0 623 2014 INFRA (Energie) 4 Kenya Family Bank PEFF 10,0 20 2013 Linie de credit 5 Kenya Finanțarea locuințelor 20,0 50 2012 Linie de credit 6 Kenya Facilitate de microfinanțare – Family Bank 10,0 20 2013 Linie de credit 7 Kenya Shelter Afrique 15,0 38 2013 Dezvoltare urbană 8 Malawi Linie de credit în Malawi 15,0 30 2013 Linie de credit 9 Mauritius Hotelul Aeroportului din Mauritius 8,0 21 2012 Turism 10 Nigeria Access Bank 50,0 125 2012 Linie de credit 11 Regional – Africa Fondul ADENA 12,0 100 2011 Fond de investiții 12a) Regional – Africa EDFI/EFP‐Proparco Parte a angaja‐ mentului de 100 de milioane de euro pentru EDFI‐EFP 75 2013 Împrumut 12b) Kenya EDFI/EFP‐FMO 45 Linie de credit 13 Regional – Africa Catalyst Fund 8,93 125 2011 Fond de investiții 14 Regional – Africa Fondul pentru convergență în sectorul TIC 19,25 145 2012 Fond de investiții 15 Regional – ACP FEFISOL 5,0 22 2011 Fond de investiții 16 Regional – Africa PTA Bank 80,0 160 2014 Linie de credit 17 Tanzania NMB – PEFF 50,0 107 2013 Linie de credit 18 Tanzania NMB – Microfinanțare 20,0 88 2013 Linie de credit 19 Uganda Crane Bank 28,0 56 2014 Linie de credit 20 Uganda EADB 25,0 50 2012 Linie de credit 1 Sume angajate la momentul desfășurării auditului.
Conclusions and recommendations Recommendation 1 The systematic reference to the source of financing in the loan contracts between the financial intermediaries and the final beneficiaries is already the subject of a clause in all our financial intermediation contracts. 
Răspunsurile Băncii 22 Europene de Investiții Concluzii și recomandări Recomandarea 1 Referirea sistematică la sursa de finanţare în cadrul contractelor de împrumut între intermediarii financiari şi beneficiarii finali face deja obiectul unei clauze în toate contractele noastre de intermediere financiară.
We are endeavouring to step up our efforts to ensure that this clause is properly implemented. 
Ne angajăm să intensificăm eforturile pentru a ne asigura că această clauză este pusă în aplicare în mod corespunzător.
Following the audit, we have already asked our Kenyan partners1 to actively fulfil this contractual obligation, and in future we will pay particular attention to this crucial aspect of ensuring the visibility of the European Union’s action under the Cotonou Agreement. 
În urma auditului efectuat, am cerut deja partenerilor noştri kenyeni1 să pună în aplicare efectiv această obligaţie con‐ tractuală, iar pe viitor vom acorda atenţie deosebită acestui aspect esenţial în materie de vizibilitate a acţiunii Uniunii Europene în cadrul Acordului de la Cotonou.
Recommendation 2 While it is true that a substantial portion of technical assistance is designed to build the capacities of local financial institutions (especially commercial banks and microfinance institutions), with the aim of comprehensively modernising the financial sector in the ACP countries, technical assistance programmes are also directed to a lesser degree towards final beneficiaries, entrepreneurs, to help make more SME investment projects bankable. 
Recomandarea 2 Deși o parte semnificativă a asistenţei tehnice vizează realmente îmbunătăţirea capacităţii institu‐ ţiilor financiare locale (în special bănci comerciale şi instituţii de microfinanţare), în scopul modernizării globale a sectorului financiar din ţările ACP, pro‐ gramele de asistenţă tehnică se adresează, într‐o măsură mai mică, şi beneficiarilor finali, respectiv întreprinzătorilor, pentru ca un număr mai mare proiecte de investiţii ale IMM‐urilor să prezinte inte‐ res pentru bănci.
Our more recent technical assistance operations have already begun to directly target businesses as well. 
Intervenţiile noastre de asistenţă tehnică mai recente au început deja să vizeze şi întreprinderile în mod direct.
It should be noted, moreover, that under the 11th EDF the EIB intends to deepen its cooperation with the European Commission, particularly on private sector development operations financed under the ‘blending’ heading. 
Mai trebuie menţionat faptul că în cadrul celui de Al 11‐lea FED, BEI inten‐ ţionează să intensifice cooperarea cu Comisia Euro‐ peană, în special în cadrul operaţiunilor finanţate prin modalitatea combinării surselor de finanţare, în scopul dezvoltării sectorului privat.
This will make it possible to increase the amount and broaden the type of technical assistance provided to the final beneficiaries of Investment Facility funds. 
Aceasta va permite sporirea volumului şi extinderea tipului de asistenţă tehnică pusă la dispoziţia beneficiarilor finali din fondurile Facilităţii de investiţii.
Talks on a number of concrete approaches are currently under way. 
În prezent au loc discuţii privind o serie de abordări concrete.
The ACP Investment Facility, managed by EIB, is a risk-bearing revolving fund supporting investments by private and commercially run public entities in the African, Caribbean and Pacific Group of States. 
Facilitatea de investiții pentru țările ACP, gestionată de BEI, este un fond reînnoibil de risc destinat să sprijine investițiile entităților private și ale entităților publice cu caracter comercial din grupul statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific.
The Court concludes that the Investment Facility adds value and its operations are overall coherent with the EU development cooperation with ACP countries. 
Curtea concluzionează că Facilitatea de investiții aduce o valoare adăugată și că, per ansamblu, există o coerență între operațiunile din cadrul acesteia și cooperarea pentru dezvoltare a UE cu țările ACP.
The contractual obligation to inform the end beneficiaries about EIB/Investment Facility funding is however not always followed and technical assistance does not always target small and medium-sized enterprises. EUROPEAN COURT OF AUDITORS 
Cu toate acestea, obligația contractuală de a informa beneficiarii finali cu privire la faptul că finanțarea este oferită de BEI sau de Facilitatea de investiții nu este respectată în toate cazurile, iar întreprinderile mici și mijlocii nu beneficiază întotdeauna de asistență tehnică.
EN 2015 Special Report NO 18 Financial assistance provided to countries in difficulties EUROPEAN COURT OF AUDITORS 
18 Raportul special Asistența financiară acordată țărilor aflate în dificultate CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ
EUROPEAN COURT OF AUDITORS 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxembourg LUXEMBOURG Tel. +352 4398-1 Email: eca-info@eca.europa.eu Internet: http://eca.europa.eu Twitter: @EUAuditorsECA YouTube: EUAuditorsECA More information on the European Union is available on the internet (http://europa.eu). 
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxembourg LUXEMBOURG Tel. +352 4398-1 E-mail: eca-info@eca.europa.eu Internet: http://eca.europa.eu Twitter: @EUAuditorsECA YouTube: EUAuditorsECA Numeroase alte informații despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa (http://europa.eu).
Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2015 Print ISBN 978-92-872-3173-4 PDF ISBN 978-92-872-3224-3 EPUB ISBN 978-92-872-3172-7 ISSN 1831-0834 ISSN 1977-5679 ISSN 1977-5679 doi:10.2865/278824 doi:10.2865/66883 doi:10.2865/15592 QJ-AB-15-016-EN-C QJ-AB-15-016-EN-N QJ-AB-15-016-EN-E © European Union, 2015 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged. Printed in Luxembourg 
Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2015 Print ISBN 978-92-872-3204-5 PDF ISBN 978-92-872-3166-6 EPUB ISBN 978-92-872-3174-1 ISSN 1831-0966 ISSN 1977-5806 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/541157 doi:10.2865/404272 doi:10.2865/550082 QJ-AB-15-016-RO-C QJ-AB-15-016-RO-N QJ-AB-15-016-RO-E © Uniunea Europeană, 2015 Reproducerea textului este autorizată cu condiția menționării sursei.
EN 2015 Special Report NO 18 Financial assistance provided to countries in difficulties (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU) 
nr. 18 Raportul special RO 2015 Asistența financiară acordată țărilor aflate în dificultate [prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) al doilea paragraf TFUE]
Audit team 02 The ECA’s special reports set out the results of its performance and compliance audits of specific budgetary areas or management topics. 
Echipa de audit 02 Rapoartele speciale ale Curții de Conturi Europene prezintă rezultatele unor audituri de conformitate sau ale unor audituri ale performanței care au ca obiect domenii specifice ale bugetului sau aspecte specifice legate de gestiune.
This performance audit was produced by Audit Chamber IV — headed by ECA Member Milan Martin Cvikl — which specialises in auditing revenue, research and internal policies, and European Union’s institutions and bodies. 
Acest audit al performanței a fost efectuat de Camera de audit IV – condusă de domnul Milan Martin Cvikl, membru al Curții de Conturi Europene –, cameră specializată în auditul veniturilor, al politicii în domeniul cercetării și al politicilor interne, precum și în auditul instituțiilor și organelor Uniunii Europene.
The audit was led by ECA Member Baudilio Tomé Muguruza, supported by the head of his private office, Daniel Costa de Magalhães and Ignacio García de Parada, attaché; Zacharias Kolias, director; Josef Jindra, team leader; Giuseppe Diana, Marco Fians, Daniela Hristova, Didier Lebrun, Ioanna Metaxopoulou, Adrian Savin, Kristian Sniter, auditors. 
Auditul a fost condus de domnul Baudilio Tomé Muguruza, membru al Curții de Conturi Europene, beneficiind de sprijinul unei echipe formate din Daniel Costa de Magalhães, șeful cabinetului domnului Tomé Muguruza, și Ignacio García de Parad, atașat în cadrul cabinetului; Zacharias Kolias, director; Josef Jindra, coordonatorul echipei; Giuseppe Diana, Marco Fians, Daniela Hristova, Didier Lebrun, Ioanna Metaxopoulou, Adrian Savin, Kristian Sniter, auditori.
From left to right: D. Lebrun, I. García de Parada, K. Sniter, J. Jindra, G. Diana, B. Tomé Muguruza, A. Savin, D. Hristova, Z. Kolias, M. Fians, D. Costa de Magalhães. 
De la stânga la dreapta: D. Lebrun, I. García de Parada, K. Sniter, J. Jindra, G. Diana, B. Tomé Muguruza, A. Savin, D. Hristova, Z. Kolias, M. Fians, D. Costa de Magalhães.
Contents 03 Paragraph Abbreviations I-XIX Executive summary 1-26 Introduction 1-7 The sovereign debt crisis in the EU Member States 8-18 Design and implementation 8-10 Programme design 11-15 Conditions 16-18 Implementation 19-26 Financial resources 19-23 Programme financing 24-26 Borrowing on the markets 27-32 Audit approach 33-47 Part I — The Commission was unprepared for the magnitude of the crisis that 33-44 The Commission underestimated the extent of the fiscal imbalances in the run-up to the crisis 35-40 The Commission estimated the public budgets to be stronger than they actually were 41-44 Assessments underestimated the potential fiscal risks 45-47 As a result the Commission was not ready for the programme management broke out 
Cuprins 03 Puncte Acronime I-XIX Sinteză 1-26 Introducere 1-7 Criza datoriilor suverane din statele membre ale UE 8-18 Elaborarea și punerea în aplicare 8-10 Elaborarea programelor 11-15 Condițiile 16-18 Punerea în aplicare 19-26 Resursele financiare 19-23 Finanțarea programelor 24-26 Împrumuturile de pe piețe 27-32 Abordarea auditului 33-47 Partea I – Comisia nu era pregătită pentru o criză de o asemenea amploare 33-44 Comisia a subestimat amploarea dezechilibrelor bugetare în perioada premergătoare crizei 35-40 Din estimările Comisiei, rezulta că bugetele publice sunt mai solide decât era cazul în realitate 41-44 Evaluările au subestimat riscurile bugetare potențiale 45-47 În consecință, Comisia nu era gata să gestioneze programele
Contents 05 144-154 Updated deficit targets mostly but not always sustainably met 144-148 With some exceptions, revised annual deficit targets were met 149-152 All countries improved their fiscal stance, but to varying degrees 153-154 Countries used one-off measures 155-164 Compliance with the conditions was high 155-158 Member States eventually complied with at least 80 % of conditions 159-164 Programmes prompted reforms, but occasionally the desired effects did not materialise 165-178 How well did countries increase their competitiveness? 
Cuprins 05 144-154 Țintele de deficit actualizate au fost atinse în mare parte, dar nu întotdeauna în mod sustenabil 144-148 Cu unele excepții, țintele anuale revizuite de deficit au fost atinse 149-152 Toate țările și-au îmbunătățit situația bugetară, dar într-o măsură mai mare sau mai mică 153-154 Țările au recurs la măsuri cu caracter excepțional 155-164 Gradul de respectare a condițiilor a fost unul ridicat 155-158 În cele din urmă, statele membre au respectat condițiile în proporție de cel puțin 80 % 159-164 Programele au antrenat reforme, dar, în anumite cazuri, efectele dorite nu s-au materializat 165-178 În ce măsură au reușit țările în cauză să obțină o creștere a competitivității lor?
165-172 Competitiveness gains, but to varying degrees 173-174 Internal devaluation worked through the adjustment of the wages of the newly hired 175-178 Foreign exchange loans remained a challenge 179-204 Conclusions and recommendations 179-180 Pre-crisis surveillance 181-192 Programme management processes 193-194 Borrowing operations 195-204 Programme achievements Annex I — Annex II — Annex III — Reasons motivating the request for assistance The lending facilities for the five countries Audit methodology Reply of the Commission 
165-172 Au fost obținute câștiguri în materie de competitivitate, dar într-o măsură mai mare sau mai mică 173-174 Devalorizarea internă s-a realizat prin intermediul ajustării salariilor noilor angajați 175-178 Problema creditelor în valută a rămas o provocare 179-204 Concluzii și recomandări 179-180 Supravegherea în perioada anterioară crizei 181-192 Procesele de gestionare a programelor 193-194 Operațiunile de împrumut 195-204 Realizările programelor Anexa I — Anexa II — Anexa III — Motivele care au justificat solicitările de asistență Mecanismele de creditare pentru cele cinci țări Metodologia de audit Răspunsul Comisiei
Abbreviations 06 Council: Council of the European Union — the text uses this term as a shortcut for any Member State decision-making body ECB: European Central Bank EFC: Economic and Financial Committee EFSF: European Financial Stability Facility EFSM: European Financial Stabilisation Mechanism EMTNs: Euro medium-term notes ESA: European System of Accounts EWG: Eurogroup Working Group IMF: International Monetary Fund MoU: Memorandum of understanding SGP: Stability and Growth Pact 
Acronime 06 BCE: Banca Centrală Europeană CEF: Comitetul economic și financiar Consiliul: Consiliul Uniunii Europene (acest termen este utilizat în textul raportului pentru a desemna orice organism decizional care reprezintă statele membre) EMTN: Titluri în euro pe termen mediu (Euro Medium-Term Notes) EWG: Grupul de lucru pentru Eurogrup (Eurogroup Working Group) FESF: Fondul european de stabilitate financiară MESF: Mecanismul european de stabilizare financiară MI: Memorandum de înțelegere SEC: Sistemul european de conturi (European System of Accounts)
Executive 07 summary I IV Seven years ago, Europe faced a financial crisis which turned into a sovereign debt crisis. 
Sinteză 07 I În urmă cu șapte ani, Europa a cunoscut o criză financiară care s-a transformat într-o criză a datoriilor suverane.
The sovereign debt crisis was a consequence of various factors, including weak banking supervision, poor fiscal policies and the difficulties experienced by large financial institutions (and the consequent bailout costs borne by the general public). 
Criza datoriilor suverane a fost o consecință a mai multor factori, printre care se numără supravegherea bancară slabă, politicile bugetare inadecvate și dificultățile întâmpinate de marile instituții financiare (la care se adaugă costurile de salvare a acestora suportate de către contribuabili).
The crisis swept across EU Member States in two waves, first affecting the non-euro area countries in 2008-2009 and later spreading to the euro area itself. 
Criza a lovit statele membre ale UE în două valuri: primul a afectat țările din afara zonei euro între 2008 și 2009, iar cel de al doilea val s-a propagat chiar în interiorul zonei euro.
In total, eight EU Member States were forced to seek macrofinancial assistance. 
În total, opt state membre ale UE au fost nevoite să solicite asistență macrofinanciară.
II But was this turmoil well resolved? 
II A fost însă această criză bine soluționată?
We analyse the Commission’s management of the financial assistance provided to five Member States (Hungary, Latvia, Romania, Ireland and Portugal). 
Am analizat modul în care Comisia a gestionat asistența financiară acordată pentru cinci state membre (Ungaria, Letonia, România, Irlanda și Portugalia).
Some warning signs went unnoticed III It is important to remember that before the crisis there was already a framework geared towards monitoring the Member States’ budgets. 
Anumite semnale de alarmă au trecut neobservate III Este important de reamintit faptul că un cadru orientat spre monitorizarea bugetelor statelor membre exista deja înainte de izbucnirea crizei.
Warning the Council about the mounting fiscal imbalances was the Commission’s responsibility. 
Responsabilitatea de a avertiza Consiliul cu privire la dezechilibrele bugetare aflate în creștere revenea Comisiei.
The Commission was not prepared for the first requests for financial assistance. 
Aceasta nu era pregătită pentru primele cereri de asistență financiară.
We found that the European Commission estimated the countries’ public budgets to be stronger than they actually turned out to be. 
IV Potrivit constatărilor noastre, Comisia Europeană a estimat soliditatea bugetelor publice ale țărilor la un nivel mai bun decât era cazul în realitate.
An important weakness of the Commission’s assessments prior to 2009 was the lack of reporting on the build-up of contingent public-sector liabilities, which often became real liabilities during the crisis. 
Un neajuns important al evaluărilor realizate de Comisie înainte de 2009 a fost lipsa de informații cu privire la acumularea de datorii contingente ale administrației publice, care, adesea, s-au materializat în datorii reale în timpul crizei.
Nor did the Commission pay sufficient attention to the link between large foreign financial flows, the health status of the banks and, ultimately, government finances. 
De asemenea, Comisia nu a acordat o atenție suficientă legăturii dintre marile fluxuri de capital străin, starea de sănătate a băncilor și, în ultimă instanță, finanțele publice.
VReforms to the Stability and Growth Pact in 2011, 2013 and 2014 sought to address the weaknesses of the pre-crisis period by introducing greater macroeconomic surveillance. 
VReformele aduse Pactului de stabilitate și de creștere în 2011, în 2013 și în 2014 au încercat să remedieze punctele slabe din perioada anterioară crizei prin introducerea unei supravegheri macroeconomice intensificate.
However, back in 2008 the Commission found itself unprepared to manage the financial assistance when countries started presenting their requests. 
Cu toate acestea, în 2008, Comisia s-a trezit nepregătită să gestioneze asistența financiară solicitată atunci când țările au început să prezinte cereri în acest sens.