natgillin/translations-raw huggingface dataset:
THE COMMISSION HAS NOT yET DEMONSTRATED THE EFFECTIVENESS OR EFFICIENCy OF THE EXPENDITURE, THE ADDED VALUE ACHIEVED THROUGH FOLLOwING THE LEADER APPROACH, THE EXTENT TO wHICH THE kNOwN RISkS HAVE MATERIALISED OR THE REAL COSTS OF IMPLEMENTATION. 
COmISIA NU A DEmONSTRAT îNCĂ EFICACITATEA SAU EFICIENţA ChElTUIElIlOR, vAlOAREA ADĂUGATĂ ObţINUTĂ PRIN ImPlEmENTAREA AbORDĂRII lEADER, mĂSURA îN CARE RISCURIlE CUNOSCUTE S-AU CONCRETIzAT SAU COSTURIlE REAlE AlE ImPlEmENTĂRII RESPECTIvE.
EUROPEAN COURT OF AUDITORS QJ-AB-10-009-EN-C 
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ QJ-Ab-10-009-RO-C
european court of audItors en ImprovIng transport performance on trans-european raIl axes: Have eu raIl Infrastructure Investments been effectIve? special report no 8 2010 Issn 1831-0834 
curtea De conturi europeană ro Îmbunătăţirea performanţei transporturilor pe axele feroviare transeuropene: investiţiile ue În infrastructura feroviară au fost eficace? raportul special nr. 8 2010 issn 1831-0966
special report no 8 2010 ImprovIng transport performance on trans-european raIl axes: Have eu raIl Infrastructure Investments been effectIve? (pursuant to article 287(4), second subparagraph, tfeu) european court of audItors 
raportul special nr. 8 2010 Îmbunătăţirea performanţei transporturilor pe axele feroviare transeuropene: investiţiile ue În infrastructura feroviară au fost eficace? (prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) al doilea paragraf tfue) curtea De conturi europeană
european court of audItors 12, rue alcide de gasperi 1615 luxembourg luxembourg tel. +352 4398-1 fax +352 4398-46410 e-mail: euraud@eca.europa.eu Internet: http://www.eca.europa.eu special report no 8 2010 a great deal of additional information on the european union is available on the Internet. 
curtea De conturi europeană 12, rue alcide De Gasperi 1615 luxembourg luxemburG tel. +352 4398-1 fax +352 4398-46410 e-mail: euraud@eca.europa.eu internet: http://www.eca.europa.eu raportul special nr.
It can be accessed through the europa server (http://europa.eu). cataloguing data can be found at the end of this publication luxembourg: publications office of the european union, 2010 Isbn 978-92-9207-818-8 doi:10.2865/97788 © european union, 2010 reproduction is authorised provided the source is acknowledged. Printed in Luxembourg 
8 2010 numeroase alte informaţii despre uniunea europeană sunt disponibile pe internet pe serverul europa (http://europa.eu). o fișă catalografică figurează la sfârșitul prezentei publicaţii. luxemburg: oficiul pentru publicaţii al uniunii europene, 2010 isbn 978-92-9207-829-4 doi:10.2865/23164 © uniunea europeană, 2010 reproducerea textului este autorizată cu condiţia menţionării sursei.
European Co-ordinators: persons appointed by the commission to facilitate the coordinated implementation of certain projects, in particular cross-border projects or sections of cross-border projects included among the projects declared to be of european interest. 
Coordonatori europeni: persoane desemnate de comisie pentru a facilita aplicarea coordonată a anumitor proiecte, în special a proiectelor transfrontaliere sau a tronsoanelor din proiecte transfrontaliere incluse printre proiectele declarate a fi de interes european.
European regional Development fund (ErDf): financial instrument designed to promote economic and social cohesion between the regions of the eu. erdf interventions are mainly implemented through operational programmes encompassing a large number of projects. 
Fondul european de dezvoltare regională (FEDER): instrument financiar care are drept scop promovarea coeziunii economice și sociale între regiunile uniunii europene. intervențiile feDer sunt realizate, în cea mai mare parte, prin programe operaționale compuse dintr-un număr important de proiecte.
Instrument for structural Policies for Pre-accession (IsPa): one of the instruments to assist the candidate countries of central and eastern europe in the preparation for accession in the period 2000–2006. Its objectives were to help candidate countries to apply eu environmental standards and to upgrade and expand transport networks, including links with the trans-european network. these projects were converted into cohesion fund projects at accession. 
Instrumentul pentru politici structurale de preaderare (ISPA): unul dintre instrumentele având drept scop sprijinirea ţărilor candidate din europa centrală și de est, în perioada 2000-2006, în vederea pregătirii acestora pentru aderare. obiectivele acestui instrument erau de a ajuta ţările candidate să aplice standardele de mediu ale ue și să își modernizeze și să își extindă reţelele de transport, inclusiv legăturile cu reţeaua transeuropeană. aceste proiecte au fost transformate, după aderare, în proiecte finanţate prin fondul de coeziune.
Interoperability: technical compatibility of infrastructure, rolling stock, signalling and other rail systems, as well as procedures for approving rolling stock for use across the european rail network. 
Interoperabilitate: compatibilitate tehnică între infrastructuri, material rulant, sisteme de semnalizare și alte sisteme feroviare, precum și între procedurile de omologare a materialului rulant în vederea utilizării pe reţeaua feroviară europeană.
Priority Projects: 30 projects of common interest made up of sections of the ten-t network included in the ten-t guideline. railway Undertaking (rU): any public or private undertaking licensed according to applicable community legislation, the principal business of which is to provide services for the transport of goods and/or passengers by rail. regulatory Body: a body independent from any infrastructure manager, charging body, allocation body or applicant. a railway undertaking has a right to appeal to the regulatory body. 
Întreprindere feroviară: orice întreprindere publică sau privată autorizată în conformitate cu legislația comunitară aplicabilă, a cărei activitate principală constă în furnizarea serviciilor pentru transportul feroviar de mărfuri și/sau de călători. Proiecte prioritare: 30 de proiecte de interes comun constituite din tronsoane de reţea ten-t, care figurează în orientările referitoare la ten-t. Proiectele Essen: 14 proiecte de interes comun din cadrul reţelei transeuropene, definite cu ocazia consiliului european de la essen din 1993.
TGV / hsl / aVE: trains à grande vitesse / High speed line / alta velocidad española. special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
TGV / HSL / AVE: Trains à Grande Vitesse / High Speed Line / Alta Velocidad Española. raportul special nr. 8/2010 – Îmbunătăţirea performanţei transporturilor pe axele feroviare transeuropene: investiţiile ue în infrastructura feroviară au fost eficace?
8 IntroductIon BaCKGroUND 1. 
8 introDucere CONTEXT 1.
In recent years, transport volumes in the european union have increased significantly, with growth in freight transport volumes outstripping gdp growth between 1995 and 2007 (see Figure 1). 
În decursul ultimilor ani, volumul transporturilor în uniunea europeană a crescut considerabil, creșterea volumului transportului de mărfuri devansând creșterea pib-ului în perioada 1995-2007 (a se vedea figura 1).
2. this situation is expected to continue in the period up to 2020 with recent predictions suggesting that growth in freight transport will be borne mostly by road and sea transportation (see Figure 2) whilst the passenger car will account for the vast majority of growth in passenger transport (see Figure 3). europe’s railways stand to account for only a small part of the expected growth; indeed, its relative share of the transport market as a whole is predicted to fall. fIGUrE 1 GroWTh IN TraNsPorT EU-27 (1995-2007) 140 % 135 % 130 % 125 % 120 % 115 % 110 % 105 % 100 % 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 GDP Freight tonne km Passenger km S o u r c e : eu energy and transport in figures: statistical pocketbook 2009, european commission (dg energy and transport). special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
2. se preconizează că această tendinţă se va menţine până în 2020, cele mai recente previziuni sugerând că creșterea volumului transportului de mărfuri se va produce în principal la nivelul transportului rutier și maritim transportul rutier și cel maritim (a se vedea figura 2), în timp ce, pentru transportul de călători, cea mai mare parte a creșterii înregistrate se va datora autoturismelor (a se vedea figura 3). sectorul feroviar european riscă să reprezinte doar o mică parte din creșterea previzionată; de altfel, se previzionează că întreaga sa cotă-parte din piaţa transporturilor va înregistra o scădere.
3. the commission has identifed three important obstacles to developing a strong and competitive european rail transport industry: ο rail infrastructure is not well adapted to cater for trans-european services, in particular, there are missing links between national rail networks (especially at cross-border locations), there are bottlenecks on important axes and much of the rail infrastructure in use today in europe is several decades old (some as old as a century) and in need of replacement or upgrade; ο the european rail network is made up of a patchwork of national rail networks that have historically developed to meet national needs, each developing similar, but not identical, national technical and operational characteristics and administrative procedures; interoperability problems need to be addressed; and ο rail services in europe have historically been provided within national markets only; a competitive market for trans-european services needs to emerge. 
3. comisia a identificat trei obstacole majore care frânează dezvoltarea unui sector european de transport feroviar puternic și com-petitiv: ο infrastructura feroviară nu este bine adaptată pentru a răspunde nevoilor serviciilor transeuropene; în special, anumite legături sunt inexistente între reţele feroviare naţionale (mai ales în puncte transfrontaliere), axele importante sunt afectate de strangulări de trafic și o mare parte din infrastructura aflată în folosinţă la momentul actual în europa este veche de câteva zeci de ani (o parte fiind veche chiar de o sută de ani), fiind necesară înlocuirea sau modernizarea acesteia; ο reţeaua feroviară europeană este alcătuită dintr-un ansamblu neomogen de reţele feroviare naţionale care, de-a lungul timpului, au fost construite pentru a răspunde unor nevoi naţionale, fiecare dezvoltându-și propriile caracteristici tehnice și operaţionale și propriile proceduri administrative naţionale, care uneori erau similare, dar nu neapărat identice; este necesară deci soluţionarea problemelor de interoperabilitate; ο în trecut, în europa, s-au furnizat servicii feroviare doar în cadrul unor pieţe naţionale; este necesar deci să se creeze o piaţă competitivă pentru servicii transeuropene.
9 fIGUrE 2 forECasT frEIGhT TraNsPorT GroWTh EU-25 (1998-2020) 6000 5000 4000 3000 2000 1000 0 1998 Road Rail 2010 Inland Waterways 2020 Pipelines Sea S o u r c e : keep europe moving, assess, dg transport and energy, annex II, pp. 35-36. special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? Billion tonnes km 
9 FIGURA 2 CREŞTEREA PREVIZIONATĂ A TRANSPORTULUI DE MĂRFURI ÎN UE-25 (1998-2020) 6000 5000 4000 3000 2000 1000 0 1998 Transport rutier Transport feroviar 2010 Transport pe căi navigabile interioare Conducte 2020 Transport maritim S u r s a : Keep Europe Moving (pentru o europă în mișcare), assess, DG energie și transporturi, anexa ii, p. 35-36. raportul special nr. 8/2010 – Îmbunătăţirea performanţei transporturilor pe axele feroviare transeuropene: investiţiile ue în infrastructura feroviară au fost eficace? miliarde de tone km
EU INTErVENTIoNs rEGarDING raIlWays 4. eu interventions in respect of europe’s railways entail two policy instruments, on the one hand, legislative measures aimed at opening the european rail market and promoting interoperability (as well as rail safety and passenger rights), and on the other, co-financing of new and upgraded rail infrastructure (see Figure 4). overall progress depends on making the most of the synergies between these instruments; for example, newly constructed cross-border rail infrastructure may not be fully used if the market for trans-european services thereon is not properly developed. 
INTERVENŢIILE UE ÎN SECTORUL FEROVIAR 4. intervenţiile ue în sectorul feroviar european includ două instrumente de politici, măsuri legislative care vizează deschiderea pieţei feroviare europene și promovarea interoperabilităţii (precum și a siguranţei feroviare și a drepturilor călătorilor), pe de o parte, și cofinanţarea construcţiei de infrastructuri feroviare noi sau a modernizării infrastructurilor feroviare existente, pe de altă parte (a se vedea figura 4). progresele realizate per ansamblu depind de capacitatea de a valorifica la maximum sinergiile dintre aceste instrumente; de exemplu, anumite infrastructuri feroviare transfrontaliere nou construite pot să nu fie exploatate la maximum dacă nu se dezvoltă în mod corect piaţa serviciilor transeuropene corespunzătoare.
10 fIGUrE 3 forECasT PassENGEr TraNsPorT GroWTh EU-25 (1998-2020) 9 000 8 000 7 000 6 000 5 000 4 000 3 000 2 000 1 000 0 1998 Bus and Coach 2010 2020 Railway Tram and metro Air Passenger car S o u r c e : keep europe moving, assess, dg transport and energy, annex II, pp. 35-36. special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? Billion passenger km 
10 FIGURA 3 CREŞTEREA PREVIZIONATĂ A TRANSPORTULUI DE CĂLĂTORI ÎN UE-25 (1998-2020) 9 000 8 000 7 000 6 000 5 000 4 000 3 000 2 000 1 000 0 1998 Autobuze și autocare 2010 Tramvaie și metrou 2020 Căi ferate Transport aerian Autoturisme S u r s a : Keep Europe Moving (pentru o europă în mișcare), assess, DG energie și transporturi, anexa ii, p. 35-36. raportul special nr. 8/2010 – Îmbunătăţirea performanţei transporturilor pe axele feroviare transeuropene: investiţiile ue în infrastructura feroviară au fost eficace? miliarde de călători km
12 lEGIslaTIVE MEasUrEs aT EU lEVEl Market, interoperability and safety 5. eu legislation in 19911 required integrated railway companies to be separated into national rail infrastructure managers (‘Ims’) and railway undertakings (‘rus’). 
12 MĂSURILE LEGISLATIVE DE LA NIVELUL UE Piaţa, interoPerabilitatea şi siguranţa 5. un act legislativ al ue din 19911 a impus separarea funcţiilor anterior integrate ale societăţilor de căi ferate între administratori ai infrastructurii feroviare naţionale și întreprinderi feroviare.
It also required that national rail industry regulatory bodies be set up to supervise the rail market at national level. 
De asemenea, actul în cauză a reclamat crearea unor organisme naţionale de reglementare a sectorului feroviar cu scopul de a superviza piaţa serviciilor feroviare la nivel naţional.
6. since 2001, eu directives have been pulled together in so-called railway ‘packages’ addressing aspects of market opening, interoperability and safety which have to be transposed into national legislation and implemented by member states (see Figure 4 for a summary of eu legislative instruments and Annex I for detailed references thereto). 
6. Începând din 2001, un număr de directive ale ue au fost grupate în cadrul unor așa-numite „pachete” feroviare, care tratează aspectele legate de deschiderea pieţei, de interoperabilitate și de siguranţă (a se vedea figura 4 pentru o sinteză a instrumentelor legislative ale ue și anexa I pentru referinţele detaliate ale acestora), care au fost transpuse în legislaţia naţională și puse în aplicare de statele membre.
7. common technical standards have been formalised at eu level through technical specifications for Interoperability (‘tsIs’), which include, inter alia, standards regarding the european rail traffic management system (‘ertms’) (see Box 1). the task of developing tsIs has been delegated by the commission to the european railway agency (see Annex II for a summary of published tsIs). 
7. s-au formalizat standarde tehnice comune la nivel european prin intermediul specificaţiilor tehnice de interoperabilitate („sti”), care includ, printre altele, standardele privind sistemul european de gestionare a traficului feroviar (European Rail Traffic Management System - ertms) (a se vedea caseta 1). sarcina de elaborare a sti-urilor a fost delegată de comisie agenţiei europene a căilor ferate (a se vedea anexa II pentru o sinteză a sti-urilor publica-te).
1 council directive 91/440/eec of 29 july 1991 on the development of the community’s railways (oj l 237, 24.8.1991, p. 
1 Directiva 91/440/cee a consiliului din 29 iulie 1991 privind dezvoltarea căilor ferate comunitare (Jo l 237, 24.8.1991, p.
BoX 1 EUroPEaN raIl TraffIC MaNaGEMENT sysTEM (‘ErTMs’) ertms seeks to contribute to the creation of a seamless european railway system by replacing the different national train control systems in europe. 
CASETA 1 SISTEMUL EUROPEAN DE GESTIONARE A TRAFICULUI FEROVIAR (ERTMS) ertms vizează să contribuie la crearea unui sistem feroviar european fără întreruperi, urmând să înlocuiască diversele sisteme naţionale de control al trenurilor din europa.
It also facilitates high speed rail transport, allows for increased capacity on rail lines and improves safety. several commission decisions, including regarding the ertms deployment plan2, require that newly constructed lines are equipped with ertms and that certain corridors are so equipped by specific dates. 500 million euro out of a total budget for ten-t of 8 billion euro in the period 2007-2013 was earmarked to support the adoption of ertms by railway undertakings and infrastructure managers. 
De asemenea, facilitează transportul feroviar de mare viteză și permite creșterea capacităţii liniilor feroviare și îmbunătăţirea siguranţei. mai multe decizii ale comisiei, inclusiv privind planul de implementare a sistemului ertms2, prevăd ca liniile nou construite să fie, de asemenea, dotate cu acest sistem și ca anumite coridoare să fie dotate cu ertms până la anumite date. pentru a sprijini adoptarea ertms de către întreprinderile feroviare și de către administratorii de infrastructură, s-a alocat o sumă de 500 de milioane de euro dintr-un buget total de 8 miliarde de euro consacrat ten-t pentru perioada 2007-2013.
2 commission decision 2009/561/ec of 22 july 2009 amending decision 2006/679/ec as regards the implementation of the technical specification for interoperability relating to the control-command and signalling subsystem of the trans-european conventional rail system (oj l 194, 25.7.2009, p. 
2 Decizia 2009/561/ce a comisiei din 22 iulie 2009 de modificare a Deciziei 2006/679/ce în ceea ce privește implementarea specificației tehnice de interoperabilitate referitoare la subsistemul control-comandă și semnalizare al sistemului feroviar transeuropean convențional (Jo l 194, 25.7.2009, p.
60). special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 13 ten-t network and the priority projects 8. the treaty provides for the eu to promote the inter-connection and inter-operability of national networks3. the trans-european transport network (ten-t) sets out the main transport axes along which european financial support for rail infrastructure has been directed. 
8/2010 – Îmbunătăţirea performanţei transporturilor pe axele feroviare transeuropene: investiţiile ue în infrastructura feroviară au fost eficace? 13 reţeaua ten-t şi Proiectele Prioritare 8. tratatul prevede favorizarea de către ue a interconectării și a interoperabilităţii rețelelor naționale3. reţeaua transeuropeană de transport (ten-t) stabilește principalele axe de transport către care s-a canalizat sprijin financiar european pentru infrastructura feroviară.
9. of particular importance are the priority projects which, initially identified following the essen european council in 1993, were defined in order to further concentrate eu investments on the most important axes. since 2004, the list has increased to 30 priority projects (19 of which refer to rail transport) which has been enshrined in ten-t guidelines4. this list was informed by the recommendations of a High level group chaired by former commissioner karel van miert (see Figure 5 for a summary of the main milestones in the development of the ten-t network and the priority projects and Annex III for a list of the priority projects). 
Din 2004, lista a fost extinsă și cuprinde în prezent 30 de proiecte prioritare (dintre care 19 se referă la transportul feroviar), fiind înscrisă și în orientările referitoare la ten-t4. pentru întocmirea acestei liste, s-au luat în considerare recomandările formulate de un grup la nivel înalt, prezidat de Karel van miert, fost membru al comisiei (a se vedea figura 5 pentru o sinteză a principalelor etape din dezvoltarea reţelei ten-t și a proiectelor prioritare și anexa III pentru lista proiectelor prioritare).
Box 2 shows sources of finance for the priority projects. 
În caseta 2 se prezintă sursele de finanţare pentru proiectele prioritare.
In 2009, the commission initiated a broad review of ten-t policy in which future political and economic challenges such as the achievement of climate change objectives, further economic growth, economic and social cohesion as well as the strengthening of europe’s international role were considered5. the commission proposed options for future ten-t development with a view to preparing a major legislative proposal, including a revision of the ten-t guidelines. 
În 2009, comisia a lansat o reexaminare generală a politicii privind ten-t, în cadrul căreia s-a ţinut seama de provocările politice și economice viitoare, cum ar fi îndeplinirea obiectivelor în materie de schimbări climatice, continuarea creșterii economice, coeziunea economică și socială, precum și consolidarea rolului internaţional al europei5. comisia a propus diverse opţiuni pentru dezvoltarea viitoare a reţelei ten-t, cu scopul de a elabora o propunere legislativă majoră, care să includă o revizuire a orientărilor legate de ten-t.
3 the treaty establishing the european community (1992), article 154. trans-european networks exist in the fields of transport, telecommunications and energy. 
3 articolul 154 din tratatul de instituire a comunităţii europene (1992). reţele transeuropene există în sectoarele transporturilor, telecomunicaţiilor și energiei.
4 decision no 884/2004/ec of the european parliament and of the council of 29 april 2004 amending decision no 1692/96/ec on community guidelines for the development of the trans-european transport network (oj l167, 30.4.2004, p. 
4 Decizia nr. 884/2004/ce a parlamentului european și a consiliului din 29 aprilie 2004 de modificare a Deciziei nr. 1692/96/ce privind orientările comunitare pentru dezvoltarea reţelei transeuropene de transport (Jo l 167, 30.4.2004, p.
5 green paper ten-t: a policy review: towards a better integrated trans-european transport network at the service of the common transport policy, com(2009) 44 final, 4.2.2009. 
5 carte verde ten-t: reexaminare a politicii în domeniu: către o reţea transeuropeană de transport mai bine integrată în slujba politicii comune în domeniul transporturilor, com(2009) 44 final, 4.2.2009.