natgillin/translations-raw huggingface dataset:
23 Except in two projects submitted before 1999 for which the financing gap method was not applicable. 
23 Cu excepţia a două proiecte prezentate înainte de 1999 pentru care metoda deficitului de finanţare nu era aplicabilă.
24 this situation has already been highlighted in a previous report of the court; see in particular paragraphs 21 to 34 of special report no 1/2008 concerning the procedures for the preliminary examination and evaluation of major investment projects for the 1994–99 and 2000–06 programme periods. 
24 Această situaţie a fost deja semnalată în cadrul unui raport anterior al Curţii; a se vedea în special punctele 21-34 din Raportul special nr. 1/2008 privind procesul de examinare și gestionare prealabilă și de evaluare ulterioară a proiectelor majore de investiţii din perioadele de programare 1994-1999 și 2000-2006.
35 ... and doEs not takE suffIcIEnt account of thE abIlIty of thE ProjEcts to GEnEratE rEVEnuE 64. In the water supply sector, the revenues are tariffs and other charges paid by the various types of user. these revenues have an impact on the rate of community assistance as they contribute towards reducing the financing gap of a project. to assess whether a grant rate is set at a level which avoids over-financing and ensures the efficient use of EU resources, the ability of a project to generate revenues must be taken into account. 
35 ... şI nu Ia în consIderare în mod sufIcIent caPacItatea ProIectelor de a Genera VenIturI 64. în sectorul alimentării cu apă, veniturile reprezintă tarife și alte taxe percepute de la diverse tipuri de utilizatori. Aceste venituri au un impact asupra ratei de asistenţă comunitară deoarece contribuie la diminuarea deficitului de finanţare al unui proiect sau altul. Pentru a se evalua dacă rata de asistenţă este stabilită la un nivel prin care se evită suprafinanţarea și se asigură o utilizare eficientă a resurselor UE, trebuie să se ia în considerare capacitatea proiectului în cauză de a genera venituri.
65. In 2000, the commission decided that the rate of assistance should be adjusted to encourage the introduction of charging systems covering the costs of operating, maintaining and replacing infrastructures as well as the costs of pollution abate-ment25. 
65. în 2000, Comisia a stabilit că rata de asistenţă financiară ar trebui ajustată pentru a se încuraja introducerea unor sisteme de tarifare care să acopere cheltuielile de exploatare, de întreţinere și de înlocuire a infrastructurilor, precum și costurile de reducere a poluării25.
66. the court’s review of the sampled projects found that, in most cases, the rate granted was merely the rate applied for. 
66. în urma examinării proiectelor cuprinse în eșantion, Curtea a constatat că, în majoritatea cazurilor, rata acordată era nici mai mult, nici mai puţin decât rata solicitată.
Except in one case (see Box 9), no attention was paid to the charging systems, which allowed for very low recovery rates. In most of the cases tariffs only covered the operating costs and not the total investment cost borne by the national public and EU funding. 
Cu excepţia unui singur caz (a se vedea caseta 9), nu s-a acordat atenţie sistemelor de tarifare, care nu permiteau decât rate foarte scăzute de recuperare a costurilor. în cea mai mare parte a cazurilor, tarifele acopereau doar cheltuielile operaţionale și nu costul total al investiţiei suportat din fondurile publice naţionale și din fondurile UE.
25 see‘guidetocohesionfund, 2000–06’, version 1, february 2000 — annex c. box 9 a casE WhErE thE cost rEcoVEry PrIncIPlE Was takEn Into account In one grant application the Member state had explained that it had set up a system to recover a significant part of the costs from the users. recognising the effort made, the commission decided to co-finance at a rate of 75 %, even though the financing gap resulting from the financial analysis had been fixed at 52 %. the financial surplus was due to be used for improving other water infrastructure. the commission’s decision was aimed at encouraging good practices, but this was not consistent with the financing gap method for setting the EU financial assistance. special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
25 AsevedeaGuidetoCohesionFund 2000–2006 (Ghid pentru fondul de coeziune 2000-2006), versiunea 1, februarie 2000 – anexa C. caseta 9 caz în care s-a ţInut seama de PrIncIPIul recuPerărII costurIlor în cadrul unei cereri de grant, statul membru furnizase explicaţia că instituise un sistem care permitea recuperarea unei părţi semnificative a costurilor de la utilizatori. Drept recunoaștere a eforturilor depuse, Comisia a decis să cofinanţeze proiectul în cauză în proporţie de 75 %, chiar dacă deficitul de finanţare rezultat în urma analizei financiare fusese stabilit la 52 %.
67. the court’s review of the tariffs for water services also found that: (a) Member states tend to maximise EU financial assistance by keeping tariff levels low. 
67. De asemenea, în urma examinării tarifelor percepute pentru serviciile privind alimentarea cu apă, Curtea a constatat că: (a) statele membre tind să obţină o asistenţă financiară cât mai mare din partea UE, prin menţinerea unui nivel scăzut al tarifelor. într-un caz, tarifele nu mai fuseseră actualizate din anii ’90.
Under these circumstances, the cbas submitted to the commission justify ex post the amount of the grant expected, instead of determining it as a result of the analysis made; (b) in relative terms, the tariffs set in the areas served by the projects audited account for less than 1 % of the household disposable income. the commission never questioned the potential to recover costs from users as presented in the applications, nor proposed any specific benchmark to assess the appropriateness of the water prices put forward. 
Există cazuri în care tarifele pentru serviciile de apă au fost stabilite de autorităţile naţionale doar după ce s-a determinat suma maximă estimată a se obţine drept asistenţă financiară din partea UE. în aceste condiţii, analizele costuri-beneficii furnizate Comisiei prezintă o justificare ex post a valorii estimate a grantului, în loc să se determine această valoare pe baza analizei efectuate; (b) în termeni relativi, tarifele stabilite în zonele deservite de proiectele auditate reprezintă mai puţin de 1 % din venitul disponibil pe gospodărie.
Moreover, there appears to be no correlation between the amount of the household income used to pay for water services and the co-financing rate. higher co-financing rates are observed both in areas where the users’ water expenditure is lower in relation to their income, and in areas where this ratio is higher, without any particular justification being given (see Graph 1 and Annex III). 36 special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
Se observă rate de cofinanţare ridicate atât în zonele în care utilizatorii cheltuie o sumă mai mică din venitul lor pentru plata serviciilor de apă, cât și în zonele în care acest raport este mai mare, fără să se ofere nicio justificare anume (a se vedea figura 1 și anexa III). 36 Raportul special nr. 9/2010 – Cheltuielile UE din cadrul măsurilor structurale privind alimentarea cu apă pentru consumul casnic sunt efectuate în mod optim?
37 GraPh 1 — — 0,70 0,60 85 75 85 80 85 77 75 80 80 85 80 80 90 75 80 0,50 0,40 0,30 0,20 0,10 0,00 65 65 75 6565 70 70 60 50 40 30 20 10 0 ratIo of housEhold WatEr ExPEndIturE to dIsPosablE IncomE and co-fInancInG ratE 65 40 45 45 42 Water expenditure as % of household income Co-financing rate (%) 50 50 50 Note: Water expenditure was calculated on the basis of a household water consumption of 120 m3 per year for all the municipalities in the area served by a project. 
37 fIGura 1 Murcia Cartagena FC Arcos de Valdevez Barcelos Cartagena – Mazarrón Agrigento Caltanissetta Porto Sul – Vale Sousa Guimarães Ptolemaida Orasul Kozani , Sevilla Carboneras Salonic Plana Baixa Nordul Cordobei FC Nordul Cordobei Pieria Regiunea Palermo Oras, ul Palermo Ribera Alta Zaragosa Lérida Carcaixent Deskati Jaca Litohoro ş 0,70 0,60 0,50 0,40 0,30 0,20 0,10 0,00 85 85 80 85 80 75 77 75 80 85 80 80 90 75 80 Procentul de cheltuIelI Pe GosPodărIe alocat serVIcIIlor de aPă în raPort cu VenItul dIsPonIbIl şI cu rata de cofInanţare 65 75 70 65 65 65 65 70 60 50 40 30 20 10 0 40 45 45 42 Cheltuielile cu apa ca procent din venitul pe gospodărie Rata de cofinanţare (%) 50 50 50 Notă: Cheltuielile cu apa s-au calculat pe baza unui consum de apă pe gospodărie de 120 m3 pe an pentru toate municipalităţile din zona deservită de proiectul în cauză.
In other words, the objective is not necessarily to achieve 100 % cost recovery from users27. 
Cu alte cuvinte, obiectivul nu este în mod necesar recuperarea costurilor în proporţie de 100 % de la utilizatori27.
More explicit rules were established by the commission in 200628, in accordance with council regulation (Ec) no 1083/2006 on the structural funds29. the new guidance specified that ‘tariffs should at least cover operating and maintenance costs, as well as a significant part of the assets’ depreciation’. an adequate tariff structure should be envisaged to maximise the project’s revenues before public subsidies, while taking affordability into account. a commonly accepted affordability ratio for water supply and sanitation is 4 % of household income30. 
Comisia a stabilit o serie de norme mai explicite în 200628, în conformitate cu Regulamentul nr. 1083/2006 al Consiliului privind fondurile structurale29. în noile orientări se preciza faptul că „tarifele ar trebui să acopere cel puţin costurile de exploatare și de întreţinere, precum și o parte semnificativă din amortizarea activelor”.
70. as regards the new programme period, the four Member states covered by this audit have all set up procedures requiring that proposals for water infrastructures whose total cost is greater than one million euro should provide a financial cba. 
70. în ceea ce privește noua perioadă de programare, toate cele patru state membre vizate de acest audit aveau instituite proceduri care impuneau ca propunerile de proiecte de infrastructură în domeniul apei al căror cost total depășea un milion de euro să fie însoţite de o analiză costuri-beneficii financiară. în trei dintre regiunile vizitate, noile proceduri de la nivel naţional prevăd obligaţia de a include în analizele costuri-beneficii o analiză specifică a nivelurilor tarifelor percepute pentru serviciile de apă.
In three of the regions visited, the new national procedures require that a specific analysis of water tariff levels should be included in the cbas. however, only in portugal have clear rules been established to determine the amount of the grant, based on how the cost recovery principle is applied by the municipalities concerned. the affordability level for water services has been defined in both relative terms (tariffs as a percentage of household income) and absolute terms (maximum price per m3). 
Cu toate acestea, doar în Portugalia s-au stabilit norme clare pentru determinarea valorii grantului în funcţie de modul în care municipalităţile vizate aplică principiul recuperării costurilor. Nivelul de accesibilitate pentru serviciile de apă a fost definit atât în termeni relativi (tarifele sunt exprimate ca procent din venitul pe gospodărie), cât și în termeni absoluţi (preţul maxim pe m3).
26 article 9.1 of the water framework directive (directive 2000/60/Ec). 
26 Articolul 9 alineatul (1) din directiva-cadru în domeniul apei (Directiva 2000/60/CE).
27 see ‘common implementation strategy for the water framework directive — guidance document no 1’, 2004. 
27 A se vedea Common Implementation Strategy for the Water Framework Directive, Guidance Document No 1 (Strategia comună de punere în aplicare a directivei-cadru în domeniul apei, Documentul orientativ nr.
28 European commission, ‘the new programming period 2007–13 — guidance on the methodology for carrying out cost-benefit analyses — working document no4’,8/2006.thisguidancewas prepared according to article 40(e) of regulation (Ec) no 1083/2006. see also ‘guidance note on article 55 of council regulation (Ec) no 1083/2006: revenue generating projects’. 
Aceste orientări au fost elaborate în conformitate cu articolul 40 litera (e) din Regulamentul nr. 1083/2006. A se vedea, de asemenea, Guidance note on Article 55 of Council Regulation (EC) n° 1083/2006: Revenue Generating Projects [Nota orientativă privind articolul 55 din Regulamentul (CE) nr.
29 see article 55 of council regulation (Ec) no 1083/2006 of 11 july 2006 laying down general provisions on the European regional development fund, the European social fund and the cohesion fund and repealing regulation (Ec) no 1260/1999 (oj l 210, 31.7.2006, p. 
1083/2006 al Consiliului: Proiecte generatoare de venituri]. 29 A se vedea articolul 55 din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului din 11 iulie 2006 de stabilire a anumitor dispoziţii generale privind fondul European de Dezvoltare Regională, fondul Social European și fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr.
30 a review carried out by the Ebrd presents benchmarks ranging from 2,5%intheUsaupto5%forthe world bank. see fankhauser, s. and s. tepic. 
30 O analiză efectuată de BERD prezintă valori de referinţă cuprinse între 2,5 % în Statele Unite și 5 % pentru Banca mondială.
2007: ‘can poor consumers pay for energy and water? an affordability analysis for transition countries’. wp no 92, Ebrd 2005. Energy policy. 
An Affordability Analysis for Transition Countries” (Consumatorii săraci pot plăti pentru serviciile de energie și de apă? O analiză a accesibilităţii pentru ţările în tranziţie).
35:1038–1049. 38 special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
35:1038-1049. 38 Raportul special nr. 9/2010 – Cheltuielile UE din cadrul măsurilor structurale privind alimentarea cu apă pentru consumul casnic sunt efectuate în mod optim?
39 conclUsIons and rEcoMMEndatIons 71. whilst structural measures spending has contributed to improving the supply of water for domestic use, better results could have been achieved at a a lower cost to the EU budget. solutIons adoPtEd 72. all the projects examined were designed on the basis of studies of current and future water needs. however, better analyses could have made it possible to build smaller capacity infrastructure and consider alternative solutions that might have produced better effects. (a) Estimates of future water needs did not take into account either downward trends in water consumption or all available resources (see paragraphs 18 to 24). (b) In general, the analyses of possible solutions were limited to supply side measures, paying little attention to the reduction of water losses and the use of more accessible resources (see paragraphs 25 to 28). (c) sometimes, the commission’s review led to conditions (mostly concerning the reduction of water losses) being added to the grant decisions; its intervention could, however, have been more effective; little value was added by the Member states’ managing authorities. for the 2007–13 period, fewer projects will be examined by the commission and more by the managing authorities (see paragraphs 29 to 35). special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
39 CONClUzII şI RECOmANDĂRI 71. Cheltuielile efectuate în cadrul măsurilor structurale au contribuit la îmbunătăţirea sistemului de alimentare cu apă pentru uzul casnic, însă s-ar fi putut obţine rezultate mai bune la un cost mai mic pentru bugetul UE. soluţIIle adoPtate 72.
40 rEcommEndatIon 1 (a) the member states should: (i) improve their ex-ante analyses and forecasts of future water needs by taking into account recent and accurate data (in particular by taking into consideration the downward trends in per capita consumption) and improve their inventory and review of all available water resources; (ii) pay greater attention to alternatives to the supply side solutions, for example by taking into account the potential for reducing water losses, taking action on the demand side, implementing measures for the protection of water quality. (b) the commission should: (i) in deciding whether to grant financial support to projects, systematically assess whether all necessary measures for efficient water resource management are implemented in the areas concerned. 
40 recomandarea 1 (a) statele membre ar trebui: (i) să își îmbunătăţească atât analizele ex ante și previziunile privind necesităţile de apă viitoare luând în considerare date recente și exacte (în special, ţinând seama de tendinţele descendente privind consumul de apă pe cap de locuitor), cât și inventarul de resurse și analiza tuturor resurselor de apă disponibile; (ii) să acorde o atenţie mai mare eventualelor alternative la soluţiile axate strict pe ofertă, de exemplu prin luarea în considerare a potenţialului de reducere a pierderilor de apă, prin luarea de măsuri axate pe cerere și prin punerea în aplicare a unor măsuri de protecţie a calităţii apei. (b) comisia ar trebui: (i) să evalueze în mod sistematic dacă s-au implementat toate măsurile necesare privind gestionarea eficientă a resurselor de apă în zonele vizate, înainte de a decide dacă să acorde sau nu sprijin financiar pentru proiecte.
It should also ensure that the effect of these measures is taken into account in the water needs’ forecasts and assessments of alternatives underpinning the projects; (ii) encourage member states’ managing authorities to give due consideration to efficient water resource management in the areas concerned by the water infrastructure co-financed. achIEVEmEnt of aIms 73. the co-financed projects are contributing towards improvements in the water supply to EU citizens in the areas concerned. however, although some projects had been completed several years before the audit took place, they were not in operation because of missing links in the water supply network (see paragraphs 41 to 44). 
Ar trebui, de asemenea, să se asigure că efectul acestor măsuri este luat în considerare în cadrul previziunilor privind necesităţile de apă și în cadrul evaluărilor alter-nativelor, care stau la baza proiectelor; (ii) să încurajeze autorităţile de management din statele membre să acorde atenţia cuvenită unei gestionări eficiente a resurselor de apă în zonele vizate de infrastructura cofinanţată. îndePlInIrea obIectIVelor 73. Proiectele cofinanţate contribuie la îmbunătăţirea aprovizionării cu apă a cetăţenilor UE în zonele vizate.
74. the current monitoring procedures and tools are only partly useful for informing the commission and the Member states’ managing authorities about the achievements of the projects. where the commission has imposed particular conditions, it has not always adequately checked whether they are implemented (see paragraphs 45 to 48). special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
74. Procedurile și instrumentele actuale de monitorizare nu prezintă decât parţial utilitate în ceea ce privește informarea Comisiei și a autorităţilor de management din statele membre cu privire la realizările proiectelor. în cazurile în care Comisia a impus condiţii speciale, aceasta nu a controlat întotdeauna în mod adecvat dacă respectivele condiţii sunt respectate (a se vedea punctele 45-48).
41 rEcommEndatIon 2 (a) the member states should: (i) ensure, from the planning stage, that the complementary infrastructure required for the entry into operation of the projects is available on time; (ii) set up better monitoring tools to assess project achievements. (b) the commission should: (i) define the information it needs from the member states to assess the impact of the related projects; (ii) carefully assess the implementation of the conditions imposed in the grant decisions. cost to thE Eu budGEt 75. the objectives could have been achieved at a lower cost to the EU budget. (a) several projects have encountered delays and cost overruns which could have been avoided at least to some extent (see paragraphs 50 to 52). (b) several projects operate at a capacity that is too low, as a consequence of water demand being lower than forecast and high levels of non-invoiced water in the overall supply systems (see paragraphs 53 to 59). (c) the process for setting grants showed significant weaknesses and no assessment was made of the potential for cost recovery from users (see paragraphs 60 to 70). special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
41 recomandarea 2 (a) statele membre ar trebui: (i) să se asigure, încă din etapa de planificare, că infrastructura complementară necesară pentru ca proiectele să devină operaţionale este disponibilă în timp util; (ii) să instituie instrumente de monitorizare mai bune pentru a evalua realizările proiectelor. (b) comisia ar trebui: (i) să definească informaţiile de care are nevoie din partea statelor membre pentru a evalua impactul proiectelor în cauză; (ii) să evalueze cu atenţie respectarea condiţiilor impuse în cadrul deciziilor de atribuire a granturilor. costul Pentru buGetul ue 75.
42 rEcommEndatIon 3 (a) the member states should: (i) pay more attention, during the planning phase, to factors which often cause delays, such as environmental impact assessments, administrative permits, and estimates and calculations for the projects; (ii) improve the quality of the ex ante analyses of the projects and take their results into account when determining the size of new infrastructures; (iii)systematically analyse the pros and cons of building infrastructure in stages, with the aim of making better use of the capacity built, and develop it according to the evolution of needs. (b) the commission should: (i) pay more attention to the quality of the financial analysis accompanying the grant applications and request the information it needs to set the grant at the appropriate level; (ii) ensure an adequate application of the cost recovery principle to increase the efficient use of EU funds. this report was adopted by chamber II, headed by Mr Morten lEvysohn, Member of the court of auditors, in luxembourg at its meeting of 8 september 2010. 
42 recomandarea 3 (a) statele membre ar trebui: (i) să acorde o atenţie mai mare, în cursul etapei de planificare, unor factori care cauzează adesea întârzieri, factori cum ar fi evaluările de impact asupra mediului, autori-zaţiile administrative și estimările și calculele legate de proiecte; (ii) să amelioreze calitatea analizelor ex ante ale proiectelor și să ia în considerare rezultatele acestor analize atunci când stabilesc dimensiunea noilor infrastructuri; (iii)să analizeze în mod sistematic avantajele și dezavantajele construirii în etape a unei infrastructuri, cu scopul de a asigura o mai bună utilizare a capacităţii construite și de a o dezvolta în funcţie de evoluţia necesităţilor. (b) comisia ar trebui: (i) să acorde o atenţie mai mare calităţii analizei financiare care însoţește cererile de granturi și să solicite informaţiile de care are nevoie pentru a fixa grantul la un nivel adecvat; (ii) să se asigure că principiul recuperării costurilor se aplică în mod corespunzător, pentru o mai mare eficienţă a utilizării fondurilor UE.
For the Court of Auditors vítor Manuel da sIlva caldEIra President special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? annEx I WatEr suPPly systEms Underground water collection point (little pollution) Sinking Distribution pipes. 
9/2010 – Cheltuielile UE din cadrul măsurilor structurale privind alimentarea cu apă pentru consumul casnic sunt efectuate în mod optim? anexa I sIstemele de alImentare cu aPă Punct de captare a apei subterane (poluare scăzută) Foraj Conducte de distribuţie.
Diameters 10 cm to 15 cm Reservoir Water conveyance Dam Relay plant (overpressure) Raw water supply. 
Diametre între 10 cm şi 15 cm Bazin de recepţie Reţea de transport al apei.
Transport towards tanks. 
Transport către rezervoare.