natgillin/translations-raw huggingface dataset:
DG REGIO implemented or was in the process of implementing five financial corrections in relation to five of our State aid er‐ rors in the 2010‐2013 period40. 
DG REGIO a pus în aplicare sau era în curs de punere în aplicare a cinci corecții financiare în legătură cu cinci dintre erorile privind ajutorul de stat identificate de Curte în perioada 2010-201340.
These financial corrections concerned four Mem‐ ber States (Spain, Greece, Austria and Poland). 
Acestea priveau patru state membre (Spania, Grecia, Austria și Polonia).
Four of these financial corrections, amounting to 2.7 million euro in total and concerning the same four Member States, were related solely to State aid. 
Patru dintre aceste corecții financiare, în valoare totală de 2,7 milioane de euro și vizând aceleași patru state membre, erau legate exclusiv de ajutorul de stat.
The Commission’s position on a proposed financial correction of 0.3 million euro, related to a sixth State aid error, was not yet finalised. 
Poziția Comisiei cu privire la o propunere de corecție financiară în sumă de 0,3 milioane de euro, legată de o a șasea eroare în materie de ajutor de stat, nu era încă finalizată.
38 Article 59 of Regulation (EU, Euratom) No 966/2012. 
38 Articolul 59 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012.
39 Financial corrections can be made by withdrawing irregular expenditure from Member States’ expenditure declarations or through recoveries from beneficiaries. 
39 Corecțiile financiare pot fi efectuate prin retragerea de cheltuieli neconforme din declarațiile de cheltuieli ale statelor membre sau prin recuperări de la beneficiari.
40 Of our 13 errors with financial impact, 5 led to a financial correction. 
40 Dintre cele 13 erori cu impact financiar care au fost detectate de Curte, cinci au condus la o corecție financiară.
One financial correction concerned one of our 19 errors which we had classified to be without financial impact. 
O corecție financiară viza una dintre cele 19 erori semnalate de Curte și clasificate de aceasta ca neavând un impact financiar.
Observations 34 DG COMP’s State aid monitoring exercises reveal many problematic aid schemes 52 The Commission is required to regularly monitor aid schemes to verify whether and to what extent they are in line with State aid rules, and to take appropriate actions in particular if any aid granted is not compatible with the internal market. 
Observații 34 Exercițiile de monitorizare a ajutorului de stat derulate de DG COMP scot la lumină numeroase scheme de ajutor problematice 52 Comisia are obligația de a monitoriza în mod regulat schemele de ajutor pentru a verifica dacă și în ce măsură acestea sunt conforme cu normele privind ajutoarele de stat și pentru a lua măsurile adecvate îndeosebi atunci când un ajutor acordat nu este compatibil cu piața internă.
Such actions include recovering any incompatible aid granted41. 
Astfel de măsuri includ recuperarea eventualelor ajutoare incompatibile acordate41.
Therefore, we ex‐ amined DG COMP’s monitoring exercises’ results for the 2009‐2014 period; these are presented in Table 4. 
Prin urmare, Curtea a examinat rezultatele exercițiilor de monitorizare derulate de DG COMP pentru perioada 2009-2014; acestea sunt prezentate în tabelul 4.
The Commission continues to monitor aid schemes previously approved42. 
Comisia continuă să monitorizeze schemele de ajutor aprobate în trecut42.
Results of DG COMP’s monitoring exercises, 2009-20141 41 Case C‐301/87, paragraphs 17‐23. 
Rezultatele exercițiilor de monitorizare ale DG COMP, 2009-20141 41 Cauza C-301/87, punctele 17-23.
42 Article 108(1) TFEU: ’The Commission shall [...] keep under constant review all systems of aid existing in [...] 
42 Articolul 108 alineatul (1) TFUE: „Comisia [...] verifică permanent regimurile ajutoarelor existente în [statele membre].
It shall propose to [Member States] any appropriate measures required by the progressive development or by the functioning of the internal market.’ 
Comisia propune [statelor membre] măsurile utile cerute de dezvoltarea treptată sau de funcționarea pieței comune.”
Aid scheme Number of schemes monitored Number (and proportion) of problematic cases3 Number (and proportion) of cases with problems that affect compatibility Block-exempted aid 73 24 (32.9 %) 9 (12.3 %) Notified aid 138 50 (36.2 %) 7 (5.1 %) Other2 1 1 (100.0 %) 0 (%) Services of general economic interest 8 4 (50.0 %) 0 (%) Total 220 79 (35.9 %) 16 (7.3 %) 1 We include the year 2009 because the Commission’s monitoring results combine the years 2009 and 2010. 
Schema de ajutor Numărul de scheme monitorizate Numărul (și procentul) de cazuri problematice3 Numărul (și procentul) de cazuri problematice în care compatibilitatea era afectată Ajutoare cu scutire pe categorie 73 24 (32,9 %) 9 (12,3 %) Ajutoare notificate 138 50 (36,2 %) 7 (5,1 %) Altele2 1 1 (100,0 %) 0 (%) Servicii de interes economic general 8 4 (50,0 %) 0 (%) Total 220 79 (35,9 %) 16 (7,3 %) 1 Curtea a inclus și anul 2009 deoarece rezultatele de monitorizare ale Comisiei combină anii 2009 și 2010.
2 DG COMP found one aid scheme which was neither a GBER scheme, a ‘services of general economic interest’ scheme nor an authorised scheme (hence it was an illegal scheme). 
2 DG COMP a identificat o schemă de ajutor care nu era nici schemă întemeiată pe Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, nici schemă de servicii de interes economic general și nici orice altă schemă autorizată (deci era o schemă ilegală).
3 ‘Problematic’ is a term used by DG COMP to indicate infringements of State aid rules ranging from formal shortcomings, such as incorrect formulations of cumulation rules, to legal issues, such as an absence of GBER conditions reflected in a GBER scheme. 
3 „Problematic” este un termen folosit de DG COMP pentru a indica încălcări ale normelor privind ajutoarele de stat, de la deficiențe formale, precum formulări incorecte ale normelor privind cumulul ajutoarelor de stat, până la aspecte juridice, precum absența condițiilor Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare dintr-o schemă întemeiată pe acest regulament.
53 We found that DG COMP had selected the aid schemes to be monitored based on a risk assessment and taking into account the amount of aid granted. 
53 Curtea a constatat că DG COMP selectase schemele de ajutor pe care urma să le monitorizeze pe baza unei evaluări a riscurilor și în funcție de valoarea ajutorului acordat.
In the 2009‐ 2014 period, there were on average 2 401 aid schemes with reported expenditure per year. 
În perioada 2009-2014, au existat, în medie, în fiecare an, 2 401 scheme de ajutor în cadrul cărora erau declarate cheltuieli.
In that same period, DG COMP monitored a total of 220 aid schemes (between 30 and 75 aid schemes per year). 
În aceeași perioadă, DG COMP a monitorizat în total 220 de scheme de ajutor (între 30 și 75 de scheme de ajutor pe an).
DG COMP estimates that the schemes it monitored in the 2009‐2014 period represented over 20 % of all State aid granted under aid schemes. 
DG COMP estimează că schemele monitorizate în perioada 2009-2014 reprezentau peste 20 % din totalul ajutorului de stat acordat în cadrul schemelor de ajutor.
Most aid schemes run for several years and report expenditure on a yearly basis. 
Majoritatea schemelor de ajutor se întind pe mai mulți ani și cheltuielile efectuate în cadrul lor sunt raportate anual.
Observations 35 54 Based on its monitoring during the period from 2009 to 2014, the Commission found that around 36 % of all aid schemes had been affected by problems. 
Observații 35 54 Pe baza monitorizării pe care a efectuat-o în perioada 2009-2014, Comisia a constatat că aproximativ 36 % din totalul schemelor de ajutor fuseseră afectate de probleme.
Such problems concerned weaknesses in the design of aid schemes (such as unlaw‐ ful exemptions of incentive effect rules or missing provisions with regard to aid intensity ceilings) or in the implementation of individual aid (such as unlawful breaches of the notification obligation for individual aid exceeding the GBER thresholds or aid being granted to large enterprises while the aid scheme was limited to SMEs)43. 
Astfel de probleme se refereau la deficiențe în ceea ce privește modul în care schemele de ajutor erau concepute (precum exceptări ilegale de la normele privind efectul stimulativ sau absența dispozițiilor privind plafoanele de intensitate a ajutorului) sau în ceea ce privește punerea în aplicare a ajutorului individual (precum nerespectarea obligației de notificare privind ajutorul individual care depășește plafoanele prevăzute de Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare sau privind ajutorul acordat marilor întreprinderi, deși schema de ajutor era limitată la IMM-uri)43.
Problems which affected compatibility (7.3 % of all cases) are particularly significant. 
Problemele care afectau compatibilitatea sunt deosebit de semnificative (7,3 % din totalitatea cazurilor).
In these cases the Commission can proceed to the recov‐ ery of aid. 
În astfel de cazuri, Comisia poate proceda la recuperarea ajutorului.
Problems affecting compatibility were particularly frequent in GBER schemes (12.3 % of all GBER cases). 
Problemele care afectau compatibilitatea erau deosebit de frecvente în schemele bazate pe Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare (12,3 % din totalitatea cazurilor întemeiate pe acest regulament).
55 More detailed information broken down by Member State and by category of aid and covering the 2006‐2014 period is presented in Annex II, which shows that for five Member States (Greece, Lithuania, Luxembourg, Portugal and the United Kingdom) DG COMP considered half or more of all aid schemes to be problem‐ atic. 
55 Informații mai detaliate, defalcate pe stat membru și pe categorie de ajutor, pentru perioada 2006-2014, sunt prezentate în anexa II, care arată că, pentru cinci state membre (Grecia, Lituania, Luxemburg, Portugalia și Regatul Unit), DG COMP a considerat că cel puțin jumătate din totalul schemelor de ajutor erau problematice.
While the results of DG COMP’s monitoring exercise are not specific to cohe‐ sion policy, Annex II shows that regional development is the category of aid most often subject to DG COMP’s monitoring. 
Deși rezultatele exercițiului de monitorizare desfășurat de DG COMP nu sunt specifice politicii de coeziune, în anexa II se poate observa că dezvoltarea regională este categoria de ajutor care face cel mai des obiectul monitorizării din partea DG COMP.
DG COMP’s monitoring exercises in the 2009-2014 period did not result in significant recoveries of State aid 56 During the 2009‐2014 period, the Commission’s State aid monitoring resulted in eight voluntary recoveries of irregular expenditure from beneficiaries by the Member States concerned44. 
Exercițiile de monitorizare ale DG COMP din perioada 2009-2014 nu au dus la recuperări semnificative de ajutoare de stat 56 În perioada 2009-2014, monitorizarea ajutorului de stat de către Comisie a dus la opt recuperări voluntare de cheltuieli neconforme de la beneficiari de către statele membre vizate44.
In addition, the Commission launched eight formal actions such as investigation procedures. 
În plus, Comisia a lansat opt acțiuni formale, de exemplu proceduri de investigație.
One of these, launched in 2014 against Cyprus, led to the recovery in 2015 of 0.3 million euro related to a measure incor‐ rectly exempted under the GBER45. 
Una dintre acestea, lansată în 2014 împotriva Republicii Cipru, a dus la recuperarea, în 2015, a 0,3 milioane de euro în legătură cu o măsură exceptată în mod incorect pe baza Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare45.
43 Individual aid is any aid granted under or outside of an aid scheme. 
43 Prin ajutor individual se înțelege orice ajutor acordat în cadrul sau în afara sferei unei scheme de ajutor.
DG COMP did not monitor individual aid granted outside of an aid scheme before 2015. 
Ajutorul individual acordat în afara unei scheme de ajutor înainte de 2015 nu a făcut obiectul monitorizării din partea DG COMP.
44 Four recoveries in 2009, one in 2011, one in 2012 and 2 in 2014. 
44 Patru recuperări în 2009, una în 2011, una în 2012 și două în 2014.
45 See Commission decision C(2014) 9362 of 9.1.2015. 
45 A se vedea decizia Comisiei C(2014) 9362 din 9.1.2015.
Observations 36 For the 2007-2013 programme period, the Commission’s databases did not allow the analysis of State aid errors 57 For the 2007‐2013 programme period, neither DG REGIO nor DG EMPL recorded cases of non‐compliance with State aid rules it detected in a way which allowed them to perform a proper analysis of State aid errors. 
Observații 36 Pentru perioada de programare 2007-2013, bazele de date ale Comisiei nu permiteau o analiză a erorilor în materie de ajutoare de stat 57 Pentru perioada de programare 2007-2013, nici DG REGIO, nici DG EMPL nu au înregistrat cazurile de nerespectare a normelor privind ajutoarele de stat pe care le-au detectat într-un mod care să le permită realizarea unei analize adecvate a erorilor în acest domeniu.
For the 2014‐2020 pro‐ gramme period, they developed a database called ‘MAPAR’ (Management of Au‐ dit Processes, Activities and Resources) to record all findings resulting from their audits for the ERDF, CF and ESF classified by type, category and seriousness. 
Pentru perioada de programare 2014-2020, cele două direcții generale au dezvoltat o bază de date numită „MAPAR” (Management of Audit Processes, Activities and Resources - Managementul proceselor, activităților și resurselor de audit) pentru a consemna toate constatările auditurilor lor privind FEDR, Fondul de coeziune și FSE, clasificate după tip, categorie și gravitate.
State aid errors form a separate category in this database. 
Erorile privind ajutorul de stat reprezintă o categorie separată în această bază de date.
We found, however, that DG COMP did not have access to MAPAR. 
Curtea a constatat însă că DG COMP nu avea acces la MAPAR.
58 Another database, managed by OLAF and accessible by DG REGIO and DG EMPL but not by DG COMP, is the Irregularity Management System (IMS), which is used by the Commission to collect information from the Member States on a quarterly basis about all irregularities exceeding 10 000 euro in EU contributions46. 
58 O altă bază de date, gestionată de OLAF și accesată de DG REGIO și DG EMPL, dar nu și de către DG COMP, este Sistemul de gestionare a neregulilor (SGN), care este utilizat de Comisie pentru colectarea trimestrială de la statele membre a informațiilor referitoare la toate neregularitățile a căror valoare depășește 10 000 de euro în contribuții din partea UE46.
During the period 2010 to 2014, 31 irregularities related to State aid were reported by Member States. 
În perioada 2010-2014, statele membre au raportat 31 de nereguli privind ajutorul de stat.
Although there were only a small number of irregularities, the Commission did not analyse them. 
Deși nu exista decât un număr mic de nereguli, Comisia nu a procedat la analiza lor.
59 We identified the following shortcomings in the way the information on irregu‐ larities in IMS was presented: (a) there was no specific error typology for State aid and therefore no consist‐ ency in the categorisation of errors between Member States. 
59 Curtea a identificat următoarele deficiențe în modul de prezentare a informațiilor privind neregulile în SGN: (a) nu exista o tipologie specifică a erorilor privind ajutorul de stat și, prin urmare, nici o consecvență în clasificarea erorilor de la un stat membru la altul.
State aid errors would have had to be extracted by searching for ‘State aid’ in all official languages; and (b) in many cases the information submitted does not detail the nature or type of the errors. 
Erorile privind ajutorul de stat trebuiau extrase prin căutarea cu cuvântul-cheie „ajutor de stat” în toate limbile oficiale; și (b) în multe cazuri, informațiile transmise nu detaliază natura sau tipul erorilor.
For example, a State aid error might be described only as a ‘State aid issue’. 
De exemplu, o eroare privind ajutorul de stat putea fi descrisă doar ca „o problemă privind ajutorul de stat”.
46 Article 28 of Commission Regulation (EC) No 1828/2006 of 8 December 2006 setting out rules for the implementation of Council Regulation (EC) No 1083/2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund and of Regulation (EC) No 1080/2006 of the European Parliament and of the Council on the European Regional Development Fund (2007‐2013 programme period) (OJ L 371, 27.12.2006, p. 
46 Articolul 28 din Regulamentul (CE) nr. 1828/2006 al Comisiei din 8 decembrie 2006 de stabilire a normelor de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului de stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și Fondul de coeziune și a Regulamentului (CE) nr.
1) and Commission Delegated Regulation (EU) 2015/1970 of 8 July 2015 supplementing Regulation (EU) No 1303/2013 of the European Parliament and of the Council with specific provisions on the reporting of irregularities concerning the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund, and the European Maritime and Fisheries Fund (2014‐2020 programme period) (OJ L 293, 10.11.2015, p. 
1) și Regulamentul delegat (UE) 2015/1970 al Comisiei din 8 iulie 2015 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului cu dispoziții specifice privind raportarea neregulilor legate de Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (perioada de programare 2014-2020) (JO L 293, 10.11.2015, p.
Observations 37 60 While DG COMP did not have a database either, for the 2007‐2013 programme period it made a horizontal analysis of the problems detected in its monitoring exercises by means of an Excel spreadsheet. 
Observații 37 60 Deși nici DG COMP nu dispunea de o bază de date, pentru perioada de programare 2007-2013 aceasta a efectuat o analiză orizontală a problemelor detectate în cadrul exercițiilor sale de monitorizare cu ajutorul unei foi de calcul Excel.
It did not share this information with DG REGIO or DG EMPL. 
Aceste informații nu au fost comunicate nici către DG REGIO, nici către DG EMPL.
In March 2016, DG COMP started to do so. 
În martie 2016, DG COMP a început să comunice aceste informații.
61 The absence of robust databases and the insufficient exchange of information on detected State aid errors between the Commission DGs prevented a comprehen‐ sive analysis of State aid errors in cohesion. 
61 Lipsa unor baze de date solide și schimbul insuficient de informații între direcțiile generale ale Comisiei cu privire la erorile detectate în materie de ajutoare de stat au împiedicat realizarea unei analize cuprinzătoare a acestora pentru domeniul coeziunii.
Such an analysis could have helped the Commission to develop more focused and tailor‐made preventive measures for Member States and/or programmes (see e.g. paragraphs 101 to 105). 
O astfel de analiză ar fi ajutat Comisia să conceapă măsuri preventive mai focalizate și adaptate la specificul fiecărui stat membru și/sau program (a se vedea, de exemplu, punctele 101-105).
The Commission stepped up State aid controls of public infrastructure projects following a 2011 Court of Justice ruling 62 In 1994, the Commission issued guidelines which specified that the construction of public infrastructure projects represented a general measure of economic policy which was not subject to the rules on State aid47. 
Comisia a intensificat controalele privind ajutorul de stat acordat proiectelor de infrastructură publică, în urma unei hotărâri a Curții de Justiție din 2011 62 În 1994, Comisia a publicat o serie de orientări potrivit cărora realizarea de proiecte de infrastructură publică reprezenta o măsură generală de politică economică ce nu făcea obiectul normelor privind ajutoarele de stat47.
The public financing of investments in airports, ports or similar public infrastructure were thus not notified by Member States to the Commission. 
Astfel, finanțarea publică a investițiilor în aeroporturi, porturi sau în infrastructuri publice similare nu era notificată Comisiei de către statele membre.
In those guidelines, however, the Commission already indicated that economic activities carried out inside airports which directly or indirectly benefit airlines could be considered State aid48. 
Totuși, în orientările respective, Comisia arătase deja că activitățile economice desfășurate în incinta aeroporturilor în urma cărora liniile aeriene obțin beneficii în mod direct sau indirect ar putea fi considerate ajutor de stat48.
This distinction between ‘public’ infrastructure and ‘dedicated’ infrastructure was made in the 1995 Annual Competition report and later in the Commission’s 2003 Vademecum on State aid49. 
Distincția dintre infrastructură „publică” și infrastructură „dedicată” s-a făcut în Raportul anual privind concurența din 1995 și, mai târziu, în documentul din 2003 intitulat „Vademecum – Legislația comunitară privind ajutoarele de stat”49.
However, this Vademecum stated that the general State aid rules did not apply, in particular, to rail, air, inland waterways and mari‐ time transport. 
În acest vademecum, se menționa însă că normele generale privind ajutoarele de stat nu se aplicau, în special, infrastructurii de transport feroviar, aerian, fluvial și maritim.
During the 1990s, several factors such as market liberalisation, privatisation and technological progress contributed to increase the scope for the commercial exploitation of infrastructure. 
În cursul anilor ‘90, mai mulți factori, precum liberalizarea pieței, privatizarea și progresul tehnologic, au contribuit la creșterea sferei exploatării în scop comercial a infrastructurii.
From 1998 onwards, and in accord‐ ance with this interpretation, the Commission considered aid awarded to several public infrastructure projects to be State aid. 
Începând cu 1998, urmându-se această interpretare, Comisia a considerat că ajutorul acordat mai multor proiecte de infrastructură publică reprezintă ajutor de stat.
63 The European Court of Justice issued rulings in 2000 and in 2011 which confirmed the view that the public financing of infrastructure investments can have State aid relevance (see Box 7). 
63 În 2000 și în 2011, Curtea de Justiție a Uniunii Europene a pronunțat hotărâri care au confirmat opinia că finanțarea publică a investițiilor în infrastructură are relevanță din punctul de vedere al ajutoarelor de stat (a se vedea caseta 7).
47 See paragraph 12 of Application of articles 92 and 93 of the EC Treaty and Article 61 of the EEA Agreement to State aids in the aviation sector (OJ C 350, 10.12.1994). 
47 A se vedea punctul 12 din informarea intitulată „Aplicarea articolelor 92 și 93 din Tratatul CE și a articolului 61 din Acordul privind SEE ajutoarelor de stat din sectorul aviației” (JO C 350, 10.12.1994).
48 See paragraph 12 of ‘Application of Articles 92 and 93 of the EC Treaty and Article 61 of the EEA Agreement to State aids in the aviation sector’ (OJ C 350, 10.12.1994, p. 
48 A se vedea punctul 12 din „Aplicarea articolelor 92 și 93 din Tratatul CE și a articolului 61 din Acordul privind SEE ajutoarelor de stat din sectorul aviației” (JO C 350, 10.12.1994, p.
5). 49 See COM(96) 126 Final paragraph 175 and Vademecum Community Rules on State Aid, pages 6 and 10. 
49 A se vedea punctul 175 din documentul COM(96) 126 Final și paginile 6 și 10 din documentul „Vademecum – Legislația comunitară privind ajutoarele de stat”.