natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EXECUTIVE SUMMARY (d) Currently available financial resources (including an EU contribution until 2013 worth 2,85 billion euro) will be insufficient and the funding shortfall is significant (around 2,5 billion euro). 
SINTEZĂ (d) Resursele financiare disponibile în prezent (printre care este inclusă o contribuţie din partea UE, până în 2013, în valoare de 2,85 miliarde de euro) se vor dovedi insuficiente, iar deficitul de finanţare este substanţial (în jur de 2,5 miliarde de euro).
The Court recommends that: (a) The Commission should put in place the conditions for an effective, efficient and economical use of EU funds. 
Curtea formulează următoarele recomandări: (a) Comisia ar trebui să creeze condiţii care să asigure o utilizare eficace, eficientă şi economică a fondurilor UE.
It should establish a detailed needs assessment showing the progress of the programmes so far, the activities still to be performed and an overall financing plan identifying the funding sources. 
Ar trebui să procedeze, de asemenea, la o evaluare în detaliu a necesităţilor, care să indice progresele realizate de programe până în prezent şi activităţile care mai trebuie realizate şi care să conţină un plan global de finanţare în care să fie identificate sursele de finanţare.
Before further spending takes place, the Commission should analyse the resources available and the expected benefits. 
Înainte de a efectua alte cheltuieli, Comisia ar trebui să analizeze resursele disponibile şi beneficiile pe care le pre-conizează.
This should lead in turn to objectives being aligned with the budget made available and to the establishment of meaningful performance indicators which can subsequently be monitored and reported on as necessary. (b) Should the EU decide, as proposed by the Commission, to provide further financial assistance in the next multiannual financial framework, this support should be made conditional upon an ex ante evaluation of the EU added value of such intervention, identifying the specific activities to be financed through the EU budget and taking account of other funding facilities such as Structural Funds. Special Report No 16/2011 – EU Financial assistance for the decommissioning of nuclear plants in Bulgaria, Lithuania and Slovakia: Achievements and Future Challenges 
Un astfel de demers ar trebui să conducă, la rândul său, la adaptarea obiectivelor în funcţie de bugetul pus la dispoziţie şi la stabilirea unor indicatori de performanţă pertinenţi care să poată fi ulterior monitorizaţi şi cu privire la care să se poată raporta, în funcţie de necesităţi. (b) În eventualitatea în care Uniunea Europeană ar lua hotărârea de a continua să furnizeze asistenţă financiară şi în următorul cadru financiar multianual, aşa cum propune Comisia, acest sprijin ar trebui să fie condiţionat de realizarea unei evaluări ex ante a valorii adăugate pe care o poate aduce o astfel de intervenţie din partea Uniunii.
8 INTRODUCTION BACKGROUND 1. 
8 INTRODUCERE CONTEXT 1.
Decommissioning is the final step in the life-cycle of a nuclear power plant, whose lifetime is typically 30–40 years, and up to 60 years for the newest installations (see Annex I). 
Dezafectarea constituie etapa finală din ciclul de viaţă al unei centrale nuclearoelectrice, care, în mod normal, are o durată de viaţă de 30-40 de ani sau de până la 60 de ani, în cazul instalaţiilor celor mai noi (a se vedea anexa I).
Decommissioning covers preparatory activities prior to the final shutdown (such as elaboration of a decommissioning plan, preparing the licensing documentation and waste infrastructure projects) and all activities after the reactors are shut down, like the removal of spent fuel elements, the decontamination, dismantling and/or demolition of the nuclear installations, the disposal of remaining radioactive waste materials and the environmental restoration of the contamined site. 
Dezafectarea cuprinde activităţile pregătitoare care se derulează înainte de oprirea definitivă (cum ar fi elaborarea unui plan de dezafectare, întocmirea documentaţiei în vederea obţinerii autorizaţiei şi proiectele de infrastructură de tratare a deşeurilor), precum şi toate activităţile care se efectuează după oprirea reactoarelor, cum ar fi îndepărtarea elementelor de combustibil uzat, decontami-narea, dezmembrarea şi/sau demolarea instalaţiilor nucleare, eliminarea materialelor radioactive uzate rămase şi restaurarea din punct de vedere ecologic a sitului contaminat.
The decommissioning process ends when the installation is released from any regulatory control and radiological restriction. 
Procesul de dezafectare ia sfârşit după scoaterea instalaţiei de sub controlul de reglementare şi după eliminarea restricțiilor radiologice.
The decommissioning process produces large volumes of material. Their disposal as waste has very significant environmental and financial costs1. 
Procesul de dezafectare generează cantităţi mari de materiale, a căror eliminare ca deşeuri presupune costuri financiare, precum şi costuri de mediu considerabile1.
This is why, on the basis of the ‘polluter pays principle’ and according to agreed international practice, it is recommended that, by the time a nuclear installation has been permanently shut down, its operators should ensure the availability of adequate financial resources for safe decommissioning. 
Din acest motiv, având în vedere principiul „poluatorul plăteşte” şi în conformitate cu practicile agreate la nivel internaţional, se recomandă ca, până la data opririi definitive a unei instalaţii nucleare, operatorii acesteia să se asigure că dispun de resurse financiare adecvate pentru dezafectarea ei în condiţii de siguranţă.
These resources should aim to cover all aspects of decommissioning, from the technical decommissioning of the installation to waste management. 
Aceste resurse ar trebui să aibă în vedere acoperirea tuturor aspectelor care ţin de dezafectare, de la dezafectarea tehnică a instalaţiei la gestionarea deşeurilor.
If, during implementation, the decommissioning project proves to be more expensive than the approved cost estimate, the operator should cover the additional expenses2. 
În cazul în care proiectul de dezafectare se dovedeşte a fi, pe parcursul implementării sale, mai costisitor decât costul estimativ aprobat, cheltuielile suplimentare ar trebui să fie suportate de operator2.
In the event of an early closure, countries face further social, economical and financial consequences. This is essentially due to a fall in the expected production and sale of electricity and the need to fund alternative sources. 
În eventualitatea unei închideri anticipate, ţările în cauză urmează să facă faţă unor consecinţe sociale, economice şi financiare, care decurg, în esenţă, din scăderea nivelului estimat de producţie şi de vânzare a energiei electrice, precum şi din necesitatea de a finanţa surse alternative.
1 According to the Commission, the amount needed to rehabilitate the site for a nuclear plant is around 10%to15%oftheinitial investment cost for each reactor to be decommissioned (See COM(2004) 719 final of 26 October 2004 — Report on the use of financial resources earmarked for the decommissioning of nuclear power plants). 
1 Potrivit Comisiei, suma necesară pentru reabilitarea sitului unei centrale nucleare reprezintă în jur de 10-15 % din costul iniţial al investiţiei pentru fiecare reactor care trebuie dezafectat [a se vedea COM(2004) 719 final din 26 octombrie 2004 – Report on the use of financial resources earmarked for the decommissioning of nuclear power plants (Raport privind utilizarea resurselor financiare alocate pentru dezafectarea centralelor nuclearoelectrice)].
2 Seeparagraphs3,4and13of Commission Recommendation 2006/851/Euratom of 24 October 2006 on the management of financial resources for the decommissioning of nuclear installations, spent fuel and radioactive waste (OJ L 330, 28.11.2006, p. 
2 A se vedea punctele 3, 4 şi 13 din Recomandarea 2006/851/ Euratom a Comisiei din 24 octombrie 2006 privind gestiunea resurselor financiare alocate pentru dezafectarea instalațiilor nucleare, a combustibilului uzat şi a deşeurilor radioactive (JO L 330, 28.11.2006, p.
In July 2003, an interinstitutional statement by the European Parliament, the Council and the Commission highlighted the need for adequate financial resources for decommissioning and waste management activities (See OJ L 176, 15.7.2003, p. 
În iulie 2003, o declaraţie interinstituţională a Parlamentului European, a Consiliului şi a Comisiei a pus accentul pe necesitatea de a avea la dispoziţie resurse financiare adecvate pentru activităţile de dezafectare şi de gestionare a deşeurilor (a se vedea JO L 176, 15.7.2003, p.
See also International Atomic Energy’s (IAEA) Technical Document No 1476 on the Financial Aspects of Decommissioning (http:// www-pub.iaea.org/MTCD/ publications/PDF/te_1476_web. pdf ). 
A se vedea, de asemenea, Documentul tehnic nr. 1476 al Agenției Internaționale a Energiei Atomice (AIEA) intitulat Financial Aspects of Decommissioning (http://www-pub.iaea.org/MTCD/publications/ PDF/te_1476_web.pdf ).
The decommissioning of nuclear reactors will be an increasingly important issue in the years ahead. 
Dezafectarea reactoarelor nucleare este o problemă care va căpăta o importanţă crescută în anii următori.
There is a growing number of nuclear plants across Europe that are already being decommissioned or will be in the short/mid term. 
Un număr din ce în ce mai mare de centrale nucleare din Europa sunt deja în curs de dezafectare sau vor fi dezafectate într-un termen scurt/mediu.
At the end of June 2011, there were 220 nuclear reactors in the European Union. 
La sfârşitul lunii iunie 2011, existau 220 de reactoare nucleare în Uniunea Europeană.
As shown in Figure 1, 77 of these reactors had been shut down and most of them were under decommissioning. 
Aşa cum ilustrează figura 1, 77 dintre aceste reactoare fuseseră oprite şi cea mai mare parte a lor erau în curs de dezafectare.
Also, around one third of the 143 reactors operating in 14 EU Member States will need to be shut down by 20253. 
În plus, în jur de o treime dintre cele 143 de reactoare în funcţionare din 14 state membre ale UE vor trebui să fie oprite până în 20253.
Finally, it is possible that Member States and nuclear operators will have to face the early closure of further plants as a result of the ‘stress tests’ to be undertaken on nuclear reactors by the end of 20114. 
Nu în ultimul rând, există posibilitatea ca statele membre şi operatorii nucleari să se confrunte cu problema închiderii anticipate a unor alte centrale ca urmare a „testelor de stres” (de rezistenţă) la care urmează să fie supuse reactoarele nucleare până la sfârşitul anului 20114.
3 See COM(2007) 794 final of 12 December 2007, p. 10 — Second report on the use of financial resources earmarked for the decommissioning of nuclear installations, spent fuel and radioactive waste. 
3 A se vedea COM(2007) 794 final din 12 decembrie 2007, Al doilea raport privind utilizarea resurselor financiare alocate pentru dezafectarea instalațiilor nucleare, a combustibilului ars şi a deşeurilor radioactive, p.
4 Following the incident at the nuclear power plant of Fukushima Daiichi in March 2011, the European Council decided that the safety of all EU nuclear plants should be reviewed following a comprehensive and transparent risk and safety assessment (‘stress tests’). 
4 În urma producerii incidentu-lui de la centrala nucleară de la Fukushima Daiichi din martie 2011, Consiliul European a decis să se procedeze la examinarea siguranţei tuturor centralelor nucleare din UE pe baza unei evaluări detaliate şi transparente a riscurilor şi a aspectelor cu implicaţii pentru siguranţă („teste de stres”).
The European Council resolved to assess initial findings by the end of 2011, based on a report from the Commission (see Presidency Conclusions 24–25 March 2011, paragraph 31). 
Consiliul European a luat hotărârea de a evalua constatările preliminare până la sfârşitul anului 2011, fundamentându-se pe un raport care urmează să fie publicat de Comisie (a se vedea Concluziile Preşedinţiei, 24-25 martie 2011, punctul 31).
9 FIGURE 1 NUCLEAR POWER REACTORS IN THE EU AS AT JUNE 2011 Dismantled: 2 reactors Safe enclosure: 3 reactors EU Total: 220 reactors Under decommissioning: 72 reactors Source: International Atomic Energy Agency’s Power Reactor Information System. Special Report No 16/2011 – EU Financial assistance for the decommissioning of nuclear plants in Bulgaria, Lithuania and Slovakia: Achievements and Future Challenges In operation: 143 reactors 
9 FIGURA 1 REACTOARE NUCLEAROELECTRICE DIN UNIUNEA EUROPEANĂ, DATE PENTRU IUNIE 2011 Total UE: 220 de reactoare Dezmembrate: 2 reactoare Conservare în condiții de siguranță: 3 reactoare În exploatare: 143 reactoare În curs de dezafectare: 72 reactoare Sursa: Sistemul informaţional privind reactoarele electrice al Agenției Internaționale a Energiei Atomice (Power Reactor Information System). Raportul special nr. 16/2011 – Asistenţa financiară acordată de Uniunea Europeană pentru dezafectarea unor centrale nucleare din Bulgaria, Lituania şi Slovacia: Realizări şi provocări viitoare
EU FINANCIAL ASSISTANCE TO SUPPORT NUCLEAR DECOMMISSIONING IN BULGARIA, LITHUANIA AND SLOVAKIA 5. 
ASISTENŢA FINANCIARĂ ACORDATĂ DE UNIUNEA EUROPEANĂ PENTRU DEZAFECTAREA UNOR CENTRALE NUCLEARE DIN BULGARIA, LITUANIA ŞI SLOVACIA 5.
The Chernobyl accident in 1986 and its cross-border impact highlighted the global importance of nuclear safety. 
Accidentul produs la Cernobîl în 1986 şi impactul său transfrontalier au pus în lumină importanţa siguranţei nucleare la nivel mondial.
This event generated broad concern with regard to the operation of non-upgradeable nuclear reactors in central and eastern Europe. 
Acest incident a creat preocupări pe scară largă în legătură cu funcţionarea unor reactoare nucleare pentru care nu mai este posibilă modernizarea, din Europa Centrală şi de Est.
Hence, with a view to increasing nuclear safety, the international community, and the European Union in particular, decided, from the early 1990s, to provide various forms of financial assistance to several countries5. 
Astfel, în scopul sporirii gradului de siguranţă nucleară, comunitatea internaţională şi Uniunea Europeană în special au decis, încă de la începutul anilor ‘90, să acorde unui număr de ţări forme diverse de asistenţă financiară5.
In the framework of the accession negotiations to the European Union, Bulgaria, Lithuania and Slovakia committed themselves to the early closure and subsequent decommissioning of eight reactors (see Figure 2). 
În contextul negocierilor de aderare la Uniunea Europeană, Bulgaria, Lituania şi Slovacia s-au angajat să procedeze la închiderea anticipată şi la dezafectarea ulterioară a opt reactoare (a se vedea figura 2).
5 The main vehicles for EU funding were the TACIS programme (providing technical assistance to the partner States in eastern Europe and central Asia) and the PHARE programme (supporting financial and technical cooperation with the candidate central and eastern European countries). 
5 Principalele instrumente de finanţare din partea UE au fost programul Tacis (care a furnizat asistenţă tehnică statelor partenere din Europa de Est şi din Asia Centrală) şi programul Phare (care a sprijinit cooperarea financiară şi tehnică cu ţările candidate din Europa Centrală şi de Est).
A number of countries benefited from this assistance (Bulgaria, Czech Republic, Hungary, Lithuania, Romania, Slovakia, Slovenia, Armenia, Kazakhstan, Russia and Ukraine). 
Mai multe ţări au beneficiat de asistenţa acordată sub această formă (Bulgaria, Republica Cehă, Ungaria, Lituania, România, Slovacia, Slovenia, Armenia, Kazahstan, Rusia şi Ucraina).
The Court reported on the use of these funds in its Special Report No 25/98 (OJ C 35, 9.2.1999, p. 
Curtea a elaborat un raport privind utilizarea acestor fonduri în cadrul Raportului special nr. 25/98 (JO C 35, 9.2.1999, p.
10 FIGURE 2 Nuclear power plant Reactor unit (and type) Start of commercial operation Theoretical closure date (as per design) Actual closure date (in line with agreement) End of decommissioning (current forecast) Kozloduy (Bulgaria) Unit 1 (VVER 440 / 230) 1974 2004 2002 2035 Unit 2 (VVER 440 / 230) 1975 2005 2002 2035 Unit 3 (VVER 440 / 230) 1981 2011 2006 2035 Unit 4 (VVER 440 / 230) 1982 2011 2006 2035 Ignalina (Lithuania) Unit 1 (RBMK 1500) 1984 2013 2004 2029 Unit 2 (RBMK 1500) 1987 2017 2009 2029 Bohunice V1 (Slovakia) Unit 1 (VVER 440 / 230) 1980 2008 2006 2025 Unit 2 (VVER 440 / 230) 1981 2010 2008 2025 NUCLEAR PLANTS SUBJECT TO EARLY CLOSURE Source: European Court of Auditors, on the basis of the International Atomic Energy Agency’s Power Reactor Information System and the technical documentation gathered during the audit. Special Report No 16/2011 – EU Financial assistance for the decommissioning of nuclear plants in Bulgaria, Lithuania and Slovakia: Achievements and Future Challenges 
10 FIGURA 2 Centrală nuclearoelectrică Unitate de reactor (şi tip) Data începerii exploatării în scopuri comerciale Data teoretică de închidere (proiectată) Data reală de închidere (convenită) Data încheierii procesului de dezafectare (prognozată în prezent) Kozlodui (Bulgaria) Unitatea 1 (VVER 440/230) 1974 2004 2002 2035 Unitatea 2 (VVER 440/230) 1975 2005 2002 2035 Unitatea 3 (VVER 440/230) 1981 2011 2006 2035 Unitatea 4 (VVER 440/230) 1982 2011 2006 2035 Ignalina (Lituania) Unitatea 1 (RBMK 1500) 1984 2013 2004 2029 Unitatea 2 (RBMK 1500) 1987 2017 2009 2029 Bohunice V1 (Slovacia) Unitatea 1 (VVER 440/230) 1980 2008 2006 2025 Unitatea 2 (VVER 440/230) 1981 2010 2008 2025 CENTRALE NUCLEARE CARE AU FĂCUT OBIECTUL ÎNCHIDERII ANTICIPATE Sursa: Curtea de Conturi Europeană, care s-a sprijinit pe Sistemul informaţional privind reactoarele electrice al Agenției Internaționale a Energiei Atomice şi pe documentația tehnică colectată în cursul auditului. Raportul special nr.
The EU recognised that, given the significant proportion of production capacity loss, this commitment represented an exceptional burden for the countries concerned. 
Uniunea Europeană a recunoscut faptul că, dat fiind volumul semnificativ de capacitate de producţie care se pierde astfel, acest angajament reprezintă o obligaţie împovărătoare excep-ţională pentru ţările în cauză.
Therefore, in order to help them meet this commitment, the EU decided to provide a financial contribution with the twofold objective of: (a) supporting recipient countries’ efforts to decommission their closed nuclear reactors (‘decommissioning meas-ures’); and (b) contributing towards addressing the consequences of the early closure (‘mitigation measures’). 
În consecinţă, pentru a le ajuta să îşi respecte angajamentul luat, Uniunea Europeană a decis să le acorde o contribuţie financiară, cu un obiectiv dublu: (a) de a sprijini eforturile depuse de ţările beneficiare pentru dezafectarea reactoarelor lor nucleare care au fost oprite („măsuri de dezafectare”) şi (b) de a contribui la demersurile prin care sunt abordate consecinţele închiderii anticipate („măsuri de atenuare a efectelor”).
The funding scheme put forward by the Commission did not benefit from a comprehensive ex ante evaluation6. 
Schema de finanţare propusă de Comisie nu a beneficiat de o evaluare ex ante detaliată6.
Funding was to be available as a general allocation, based on beneficiary countries’ actual payment needs and absorption capacity. 
Fondurile urmau să se pună la dispoziţie sub forma unei alocări generale, bazată pe necesitățile de finanţare efective şi pe capacitatea de absorbție reală a ţărilor beneficiare.
The programmes were set to support broadly defined priorities: decommissioning, environmental upgrading, modernisation and replacement of conventional generating capacity, other consequential measures contributing to modernisation of energy production, transmission and distribution and to securing energy supply and improving energy efficiency. 
Programele erau concepute să ofere sprijin pentru o serie de priorităţi definite în termeni generali: dezafectare, reabilitare a mediului, modernizare şi înlocuire cu capacități de producție convenționale, precum şi alte măsuri accesorii care să contribuie la modernizarea producţiei, a transmisiei şi a distribuției energiei electrice, la garantarea alimentării cu energie şi la îmbunătăţirea eficienţei energetice.
The total cost and the relative importance of these priorities, the EU‘s share of it and time limits for EU intervention were not defined. 
Nu au fost definite costul total şi importanţa relativă a acestor priorităţi şi nici proporţia care ar urma să fie suportată de Uniunea Europeană sau termenele în care ar urma să aibă loc intervenţia acesteia.
Ceilings on funding available were set for each financial framework7. 
S-au fixat plafoane pentru finanţarea disponibilă, pentru fiecare cadru financiar7.
6 It is an EU legal requirement that the mobilisation of EU resources must be preceded by an evaluation to ensure that the resultant benefits are in proportion to the resources applied (see Council Regulation (EC, Euratom, ECSC) No 2333/95 of 18 September 1995 amending the Financial Regulation of 21 December 1977 applicable to the general budget of the European Communities (OJ L 240, 7.10.1995, p. 
6 În Uniunea Europeană, există obligaţia juridică ca orice mobilizare de resurse acordate de UE să fie precedată de realizarea unei evaluări care să permită garantarea proporţionalităţii dintre beneficiile rezultate şi resursele implicate [a se vedea Regulamentul (CE, Euratom, CESE) nr. 2333/95 al Consiliului din 18 septembrie 1995 de modificare a Regulamentului financiar din 21 decembrie 1977 aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (JO L 240, 7.10.1995, p.
1); see also Article 27(4) of Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 of 25 June 2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities (OJ L 248, 16.9.2002, p. 
1); a se vedea, de asemenea, articolul 27 alineatul (4) din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (JO L 248, 16.9.2002, p.
7 In its document ‘A Budget For Europe 2020’, Part I, COM(2011) 500 final of 29 June 2011, the Commission proposes the continuation of the EU financial support for decommissioning for the period 2014–20 (Heading — Smart and inclusive growth). 11 Special Report No 16/2011 – EU Financial assistance for the decommissioning of nuclear plants in Bulgaria, Lithuania and Slovakia: Achievements and Future Challenges 
7 În partea I a documentului intitulat „Un buget pentru Europa 2020” [COM(2011) 500 final din 29 iunie 2011], Comisia propune, pentru perioada 2014-2020, continuarea acordării de sprijin financiar din partea UE în vederea dezafectării (rubrica „Creştere inteligentă şi favorabilă incluziunii”). 11 Raportul special nr. 16/2011 – Asistenţa financiară acordată de Uniunea Europeană pentru dezafectarea unor centrale nucleare din Bulgaria, Lituania şi Slovacia: Realizări şi provocări viitoare
FIGURE 3 BREAKDOWN OF EU SUPPORT BY PROGRAMME UTILISATION AND MANAGEMENT OF EU FINANCIAL ASSISTANCE 9. 
FIGURA 3 REPARTIZAREA PE PROGRAME A SPRIJINULUI ACORDAT DE UE UTILIZAREA ŞI GESTIUNEA ASISTENŢEI FINANCIARE ACORDATE DE UE 9.
As shown in Figure 3, total EU funding amounts to 2 850 million euro for the 1999–2013 period. 
După cum se arată în figura 3, suma totală la care se ridică finanţarea acordată de UE este de 2 850 de milioane de euro pentru perioada 1999-2013.
At 31 December 2010, the Commission had committed over 70 % of the EU financial contribution (or 2 066 million euro). 
La 31 decembrie 2010, Comisia angajase peste 70 % din contribuţia financiară a UE (şi anume, 2 066 de milioane de euro).
Payments to contractors stood at 1 030 million euro, representing almost half of committed amounts8. 
Plăţile efectuate către contractanţi se ridicau la 1 030 de milioane de euro, reprezentând aproape jumătate din sumele angajate8.
Out of this amount, some 60 % and 40 % respectively went to decommissioning and mitigation measures. 
Un procent de aproximativ 60 % şi, respectiv, de 40 % din această sumă au fost direcţionate către măsurile de dezafectare şi, respectiv, de atenuare a efectelor dezafectării.