natgillin/translations-raw huggingface dataset:
133 We also consider the available qualitative information on the nature and causes of fraud to be insufficient. 
133 Curtea consideră, de asemenea, că informațiile calitative disponibile cu privire la natura și la cauzele fraudei sunt insuficiente.
Some information is available on fraud patterns and schemes used in different sectors, but the information available is not systematically updated. 
Sunt disponibile unele informații privind tipurile și mecanismele de fraudă utilizate în diferite sectoare, dar informațiile disponibile nu sunt actualizate sistematic.
Moreover, we did not find detailed analyses or any study by the Commission to identify what causes some recipients of EU money to commit fraud. 
În plus, Curtea nu a identificat analize detaliate sau vreun studiu 56
134 Studies using objective corruption proxies have also revealed that the risk of corruption may be increased by discretion in spending and excessive bureaucratic controls, 52 53 which act as a barrier to market entry for other suppliers, thereby making corrupt deals easier to sustain (paragraphs 38 - 49). 
134 Studiile care utilizează indicatori obiectivi ai corupției au demonstrat, de asemenea, că riscul de corupție poate fi sporit de marja discreționară în materie de cheltuieli, precum și prin controale birocratice excesive, care acționează ca un obstacol pentru intrarea pe piață a altor furnizori, facilitând astfel menținerea contractelor afectate de corupție (punctele 38-49).
Recommendation 1 – Gain better insight into the scale, nature and causes of fraud in EU spending With a view to a properly designed approach to countering fraud against the EU’s financial interests, the Commission should put in place a robust fraud reporting system, providing information to assess the scale, nature and root causes of fraud. 
Recomandarea 1 – Dobândirea unei mai bune cunoașteri a amplorii, a naturii și a cauzelor fraudei legate de cheltuielile UE În vederea unei abordări bine concepute pentru combaterea fraudei împotriva intereselor financiare ale UE, Comisia ar trebui să instituie un sistem solid de raportare a fraudei, care să furnizeze informații pentru evaluarea amplorii, a naturii și a cauzelor profunde ale acesteia.
In particular, it should: (a) enhance the Irregularity Management System (IMS) so that information on criminal investigations related to fraud affecting the EU's financial interests are reported in a timely manner by all competent authorities. (b) build its capacity to collect information from different sources on the risk of fraud and corruption against the EU budget; measure this risk on a recurring basis using different methods (encounter surveys and indexes based on administrative data); and consider establishing risk indicators by spending area, country and sector. 
Comisia ar trebui, în special: (a) să consolideze Sistemul de gestionare a neregulilor (IMS), astfel încât informațiile privind anchetele penale legate de fraude care afectează interesele financiare ale UE să fie raportate în timp util de către toate autoritățile competente; (b) să își construiască propria capacitate de a colecta informații din diferite surse cu privire la riscul de fraudă și de corupție la care este expus bugetul UE; să măsoare periodic acest risc, utilizând diferite metode (sondaje în rândul eventualilor martori ai infracțiunilor și indici care se bazează pe date administrative); să ia în considerare stabilirea unor indicatori de risc pe domenii de cheltuieli, pe țară și pe sector.
Timeframe: end of 2022 There are weaknesses in the Commission’s strategic approach to managing the risk of fraud 135 There are weaknesses in anti-fraud strategies of the Commission and reporting on their effectiveness. 
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: sfârșitul anului 2022. Există deficiențe în abordarea strategică a Comisiei cu privire la gestionarea riscului de fraudă 135 Există deficiențe în strategiile antifraudă ale Comisiei și în raportarea cu privire la eficacitatea acestora.
While it does have a formal anti-fraud strategy – the Commission Anti-fraud Strategy (CAFS) – the Commission has not updated it since 2011. 
Deși dispune de o strategie antifraudă oficială – Strategia antifraudă a Comisiei (SAFC) – Comisia nu a actualizat-o din anul 2011.
We note the Commission’s intention to update the CAFS (paragraphs 58 - 64). 
Curtea ia notă de intenția Comisiei de a actualiza SAFC (punctele 58-64).
136 Under the Commission’s governance model, roles and responsibilities for anti-fraud actions are split. 
58 136 În cadrul modelului de guvernanță al Comisiei, rolurile și responsabilitățile pentru acțiunile antifraudă sunt împărțite.
There is no central body in charge of ensuring appropriate corporate oversight of anti-fraud activities. 
Nu există niciun organism central însărcinat cu asigurarea unui nivel adecvat de supraveghere a activităților antifraudă la nivel instituțional.
This could potentially be a role for OLAF (Recommendation 4). 
Acest rol ar putea fi eventual atribuit OLAF (recomandarea 4).
Strategic fraud risk management and fraud prevention are not specifically mentioned in the portfolios of any single Commissioner (paragraphs 52 - 57). 
Gestionarea strategică a riscului de fraudă și prevenirea fraudei nu sunt menționate în mod explicit în portofoliul niciunui comisar (punctele 52-57).
Recommendation 2 – Ensure leadership of the Commission’s anti-fraud actions 2.1. 
Recomandarea 2 – Asigurarea leadershipului acțiunilor antifraudă ale Comisiei 2.1.
To achieve better coordination in tackling fraud, within the context of collegial responsibility for fraud prevention and detection, the Commission should ensure that strategic fraud risk management and fraud prevention would be clearly referred to in the portfolio of one Commissioner. 
Pentru a realiza o mai bună coordonare în combaterea fraudei, în contextul responsabilității colegiale pentru prevenirea și detectarea fraudei, Comisia ar trebui să se asigure că gestionarea strategică a riscului de fraudă și prevenirea fraudei vor fi menționate în mod clar în portofoliul unuia dintre comisari.
The Commission should ensure that, its new anti-fraud strategy: — is preceded by a comprehensive analysis of fraud risks, using a wide range of data from different sources to establish the scale, nature and causes of fraud in EU spending; — contains meaningful objectives and measurable indicators; and — includes reporting based on the achievement of objectives. 
Comisia ar trebui să se asigure că noua sa strategie antifraudă: — este precedată de o analiză cuprinzătoare a riscurilor de fraudă, utilizând o gamă largă de date provenind din diferite surse pentru a stabili amploarea, natura și cauzele fraudei legate de cheltuielile UE; — conține obiective relevante și indicatori măsurabili; și — include raportări bazate pe atingerea obiectivelor.
Timeframe: end of 2022 Fraud prevention has not received enough attention 137 Although the Commission’s fraud-proofing activities date back to the year 2000, comprehensive anti-fraud provisions were only included for the first time in all top-level regulations for the 2014-2020 period (paragraphs 66 - 70). 
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: sfârșitul anului 2022. Nu s-a acordat suficientă atenție prevenirii fraudei 137 Deși activitățile de protecție împotriva fraudei ale Comisiei datează din anul 2000, dispoziții antifraudă cuprinzătoare au fost incluse pentru prima dată în toate regulamentele de nivel superior abia pentru perioada 2014-2020 (punctele 66-70).
138 Assessing the risk of fraud before adopting spending schemes and putting in place anti-fraud controls is potentially an effective way to reduce fraud losses. 
138 Evaluarea riscului de fraudă înaintea adoptării programelor de cheltuieli și punerea în practică a unor controale antifraudă poate fi o modalitate eficace de a reduce pierderile generate de fraudă.
For the 2014-2020 spending programmes, however, the Commission required such an assessment of the draft rules only late in the process. 
Cu toate acestea, pentru programele de cheltuieli din perioada 2014-2020, Comisia a solicitat o astfel de evaluare a proiectului de norme doar într-un stadiu avansat al procesului.
Thus, these will only be implemented for the next generation of financial programmes after 2021. 
În consecință, acestea vor fi puse în aplicare numai pentru următoarea generație de programe financiare, după 2021.
In shared management, the Commission did not ask Member States to assess the risk of fraud in their 2014-2020 programmes before adopting them. 
59 a solicitat statelor membre să evalueze riscul de fraudă în programele lor din perioada 2014-2020 înainte de a le adopta.
It is, however, in this area that around 70 % of the EU budget is spent (paragraphs 71 - 75). 
Aceasta este însă modalitatea de gestiune în cadrul căreia se cheltuie aproximativ 70 % din bugetul UE (punctele 71-75).
139 Using data for fraud prevention and deterrence can be an effective way either to identify risky economic operators before allocation of funds or to improve future compliance by debarring economic operators and individuals who have been detected committing fraud. 
139 Utilizarea datelor pentru prevenirea și descurajarea fraudei poate reprezenta un mijloc eficace fie de identificare a operatorilor economici care prezintă riscuri, înainte de alocarea fondurilor, fie de îmbunătățire a conformității viitoare prin excluderea operatorilor economici și a persoanelor fizice care au fost detectate că au comis fraude.
Within the Commission, there have been DG-level initiatives to establish such databases, but the use of these tools has been rather limited and not sufficiently coordinated. 
În cadrul Comisiei, la nivelul direcțiilor generale au existat inițiative de creare a unor astfel de baze de date, însă utilizarea acestor instrumente a fost mai degrabă limitată și insuficient coordonată.
In particular, the preventive and deterrent impact of the Commission’s exclusion and sanctioning system 54 55 is limited, as the DGs in charge of Cohesion policy and Agriculture do not have the power to initiate an exclusion request for fraudulent economic operators supported through these funds. 
În special, efectul preventiv și de descurajare al sistemului de excludere și de sancțiuni al Comisiei este limitat, întrucât direcțiile generale responsabile de politica de coeziune și de agricultură nu sunt competente să introducă o cerere de excludere a operatorilor economici frauduloși susținuți prin intermediul acestor fonduri.
In addition, Member State authorities are not obliged to take exclusion decisions into account in any financing decision involving EU money. 
În plus, autoritățile statelor membre nu sunt obligate să ia în considerare deciziile de excludere la adoptarea niciunei decizii de finanțare care implică fonduri ale UE.
140 Since 2013, DGs EMPL and REGIO have had their own internally developed fraud prevention tool, ARACHNE. 
140 Începând din 2013, DG EMPL și DG REGIO au propriul instrument de prevenire a fraudei dezvoltat pe plan intern, ARACHNE.
Such a tool has the potential to be effective, but currently it still does not contain sufficient data. 
Acest instrument are potențialul de a fi eficace, dar în prezent el nu conține încă suficiente date.
It is the responsibility of Member States to provide such information on fraudulent economic operators and the private individuals linked to them (paragraphs 76 - 88). 
Este responsabilitatea statelor membre să furnizeze astfel de informații cu privire la operatorii economici frauduloși și la persoanele fizice care au legături cu aceștia (punctele 76-88).
Recommendation 3 – Increase the use of fraud-prevention tools 3.1. 
Recomandarea 3 – Creșterea gradului de utilizare a instrumentelor de prevenire a fraudei 3.1.
In relation to the rules for implementing the spending programmes in the post-2020 period, the Commission should perform a fraud risk assessment and ask Member States to carry out a detailed fraud risk assessment before adopting programmes. 
În ceea ce privește normele privind punerea în aplicare a programelor de cheltuieli în perioada de după 2020, Comisia ar trebui să efectueze o evaluare a riscului de fraudă și să solicite statelor membre să efectueze o evaluare detaliată a riscului de fraudă înainte de a adopta programele.
Target implementation date: 2020 3.2. 
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: 2020 3.2.
Regarding the Commission’s exclusion system, the Commission should (a) ensure that DGs use the early detection and exclusion system in direct and indirect management; (b) call on Member States to identify and flag fraudulent economic operators and the private individuals linked to them. 
În ceea ce privește sistemul de excludere al Comisiei, Comisia ar trebui: (a) să se asigure că direcțiile generale utilizează sistemul de detectare timpurie și de excludere în cadrul gestiunii directe și indirecte; (b) să facă apel la statele membre să identifice și să semnaleze operatorii economici frauduloși și persoanele fizice care au legături cu aceștia.
The Commission should urge all Member States to actively participate in the ARACHNE database by submitting timely data and to exploit the opportunities big data offers to prevent fraudulent and irregular use of EU funds. 
Comisia ar trebui să solicite tuturor statelor membre să participe activ la baza de date ARACHNE prin transmiterea la timp a datelor și să exploateze oportunitățile pe care le oferă volumele mari de date (big data) pentru a preveni utilizarea frauduloasă și ilegală a fondurilor UE.
Timeframe: end of 2019 OLAF’s administrative investigations have led to prosecution in fewer than half of cases, and resulted in recovery of less than a third of the funds 141 OLAF judicial recommendations result in the prosecution of fraudsters in around 45 % of the cases. 
Investigațiile administrative ale OLAF au condus la urmărire penală în mai puțin de jumătate din cazuri și la recuperarea a mai puțin de o treime din fondurile implicate 141 Recomandările judiciare ale OLAF conduc la urmărirea penală a autorilor de fraude în aproximativ 45 % din cazuri.
The current system, whereby OLAF launches investigations after receiving information from other sources and whereby OLAF’s administrative investigation of 56 suspected fraud is often followed by a criminal investigation at national level, takes up much time in a considerable number of cases and thus it decreases the chances to achieve its ultimate goal – prosecution (paragraphs 94 - 104). 
Sistemul actual, în care OLAF lansează investigații după ce primește informații din alte surse și în care investigația administrativă a OLAF cu privire la o suspiciune de fraudă este adesea urmată de o anchetă penală la nivel național, necesită mult timp într-un număr considerabil de cazuri și reduce astfel șansele atingerii scopului său final – urmărirea penală (punctele 94-104).
142 In a number of cases (concerning fraud or irregularities), DGs do not consider that OLAF’s reports provide sufficient information to serve as a basis for initiating the recovery of unduly disbursed funds. 
142 Într-o serie de cazuri (privind fraude sau nereguli), direcțiile generale consideră că rapoartele OLAF nu furnizează suficiente informații care să servească drept bază pentru inițierea recuperării fondurilor plătite necuvenit.
In such cases, the DGs take (or outsource) further action in order to decide whether recovery is possible or they rely on evidence provided by their own audits (paragraphs 105 - 124). 
În astfel de cazuri, direcțiile generale întreprind (sau externalizează) acțiuni suplimentare pentru a decide dacă este posibilă recuperarea sau se bazează pe probele furnizate de propriile audituri (punctele 105-124).
Recommendation 4 – Reconsider OLAF’s role and responsibilities in combatting fraud in EU spending in light of the establishment of the EPPO The Commission should reconsider OLAF’s role and responsibilities in combatting fraud in EU spending in light of the establishment of the EPPO. 
Recomandarea 4 – Reconsiderarea rolului și a responsabilităților OLAF în combaterea fraudei legate de cheltuielile UE în lumina instituirii Parchetului European Comisia ar trebui să reconsidere rolul și responsabilitățile OLAF în combaterea fraudei legate de cheltuielile UE în lumina instituirii Parchetului European.
This could include OLAF acting as an oversight body responsible for: (a) leading the design, and monitoring and supervising the implementation, of the Commission’s anti-fraud policy, with a specific focus on providing real time detailed analysis of fraud patterns (modus operandi) and the causes of fraud; (b) co-ordinating and monitoring anti-fraud activities in Member States. 
În acest sens, OLAF ar putea acționa în calitate de organism de supraveghere responsabil de: (a) conducerea elaborării, precum și de monitorizarea și supravegherea punerii în aplicare a politicii antifraudă a Comisiei, cu un accent special pe furnizarea de analize detaliate în timp real a tipurilor de fraudă (modalități de operare) și a cauzelor fraudei; 60 (b) coordonarea și monitorizarea activităților antifraudă în statele membre.
Timeframe: end 2022 This Report was adopted by Chamber V, headed by Mr Lazaros S. Lazarou, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 14 November 2018. 
Prezentul raport a fost adoptat de Camera V, condusă de domnul Lazaros S. Lazarou, membru al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 14 noiembrie 2018.
For the Court of Auditors Klaus-Heiner Lehne President 
Pentru Curtea de Conturi Klaus-Heiner LEHNE Președinte 61
Annexes Annex I — Extract of relevant legal texts Article 3 of the PIF Directive “Fraud affecting the Union's financial interests 2. 
Anexe Anexa I – Extrase din texte legislative relevante Articolul 3 din Directiva PIF „Frauda care aduce atingere intereselor financiare ale Uniunii 2.
For the purposes of this Directive, the following shall be regarded as fraud affecting the Union's financial interests: (a) in respect of non-procurement-related expenditure, any act or omission relating to: (i) the use or presentation of false, incorrect or incomplete statements or documents, which has as its effect the misappropriation or wrongful retention of funds or assets from the Union budget or budgets managed by the Union, or on its behalf; (ii) non-disclosure of information in violation of a specific obligation, with the same effect; or (iii) the misapplication of such funds or assets for purposes other than those for which they were originally granted; (b) in respect of procurement-related expenditure, at least when committed in order to make an unlawful gain for the perpetrator or another by causing a loss to the Union's financial interests, any act or omission relating to: (i) the use or presentation of false, incorrect or incomplete statements or documents, which has as its effect the misappropriation or wrongful retention of funds or assets from the Union budget or budgets managed by the Union, or on its behalf; (ii) non-disclosure of information in violation of a specific obligation, with the same effect; or (iii) the misapplication of such funds or assets for purposes other than those for which they were originally granted, which damages the Union's financial interests”. 
În sensul prezentei directive, sunt considerate fraudă care aduce atingere intereselor financiare ale Uniunii următoarele: (a) în legătură cu cheltuielile care nu sunt aferente achizițiilor, orice acțiune sau inacțiune cu privire la: (i) utilizarea sau prezentarea de declarații sau documente false, incorecte sau incomplete, având ca efect deturnarea sau reținerea necuvenită de fonduri sau active de la bugetul Uniunii ori de la bugetele gestionate de Uniune sau în numele acesteia; (ii) nedivulgarea de informații, cu încălcarea unei obligații specifice, având același efect; sau (iii) utilizarea necorespunzătoare a unor astfel de fonduri sau active în alte scopuri decât cele pentru care au fost acordate inițial; (b) în legătură cu cheltuielile aferente achizițiilor, cel puțin dacă este săvârșită pentru a obține un profit ilegal pentru autor sau pentru altă persoană, prin cauzarea unei pierderi în ceea ce privește interesele financiare ale Uniunii, orice acțiune sau inacțiune cu privire la: (i) utilizarea sau prezentarea de declarații sau documente false, incorecte sau incomplete, având ca efect deturnarea sau reținerea necuvenită de fonduri sau active de la bugetul Uniunii ori de la bugetele gestionate de Uniune sau în numele acesteia; (ii) nedivulgarea de informații, cu încălcarea unei obligații specifice, având același efect; sau (iii) utilizarea necorespunzătoare a unor astfel de fonduri sau active în alte scopuri decât cele pentru care au fost acordate inițial, care prejudiciază interesele financiare ale Uniunii”.
Article 325 of TFEU “The Union and the Member States shall counter fraud and any other illegal activities affecting the financial interests of the Union through measures to be taken in accordance with this Article, which shall act as a deterrent and be such as to afford effective protection in the Member States, and in all the Union's institutions, bodies, offices and agencies.” 57 
Articolul 325 TFUE „Uniunea și statele membre combat frauda și orice altă activitate ilegală care aduce atingere intereselor financiare ale Uniunii prin măsuri luate în conformitate cu prezentul articol, măsuri care descurajează fraudele și oferă o protecție efectivă în statele membre, precum și în instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii.” 62
Annex II — EU and Member State bodies involved in managing the risk of fraud 58 Bodies Prevention (anti-fraud governance and leadership, fraud risk assessment, anti-fraud strategies, preventive controls, intelligence) Detection (detective fraud control, fraud complaint mechanisms) Investigation (administrative and criminal) Response (Sanctions, recoveries, prosecution, performance measurement and reporting) OLAF √ √ √ IDOC √ √ Commission DGs √ √ √ Eurojust √ Europol √ National administrative authorities √ √ √ √ National judicial and law enforcement authorities √ √ √ EPPO √ √ 
Anexa II – Organismele statelor membre și ale UE implicate în gestionarea riscului de fraudă 63 Organisme Prevenire (guvernanță și leadership antifraudă, evaluarea riscului de fraudă, strategii antifraudă, controale preventive, informații) Detectare (controale în scopul detectării fraudelor, mecanisme de sesizare a fraudelor) Investigație (administrativă și penală) Răspuns (sancțiuni, recuperări, urmărire penală, măsurarea performanței și raportare) OLAF √ √ √ Oficiul de investigații și de disciplină (IDOC) √ √ Direcții generale ale Comisiei √ √ √ Eurojust √ Europol √ Autorități naționale administrative √ √ √ √ Autorități naționale judiciare și de aplicare a legii √ √ √ EPPO √ √
Annex III — Recent legislative initiatives in the EU’s area of the fight against fraud o The Directive on the fight against fraud to the Union's financial interests by means of criminal law (PIF Directive) was adopted by the co-legislators on 5 July 2017. 
Anexa III – Inițiative legislative recente în domeniul combaterii fraudei în UE o Directiva privind combaterea fraudelor îndreptate împotriva intereselor financiare ale Uniunii prin mijloace de drept penal (Directiva PIF) a fost adoptată de colegiuitori la 5 iulie 2017.
Member States have two years (until 6 July 2019) to transpose it into their national legislation. 
Statele membre au la dispoziție doi ani (până la 6 iulie 2019) pentru a o transpune în legislația lor națională.
It harmonises the definition of four criminal offences (fraud, corruption, money laundering and misappropriation) as well as sanctions and limitation periods. o Regulation 2017/1939 setting up the EPPO has been adopted in October 2017. 
Aceasta armonizează definiția a patru infracțiuni (frauda, corupția, spălarea de bani și delapidarea), precum și sancțiunile și termenele de prescripție. o Regulamentul (UE) 2017/1939 de instituire a Parchetului European a fost adoptat în octombrie 2017.