natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Audit scope, objectives and approach 13 23 Owing to the Article 13 prohibition on administrative spending under the EAGF (see paragraph 11) and the ab‐ sence of consolidated data on the very few permitted cases of Pillar I TA, the audit in the Member States focused on rural development (Pillar II) spending. 
23 Având în vedere interdicția prevăzută la articolul 13 privind cheltuielile administrative care nu pot fi suportate din FEGA (a se vedea punctul 11) și lipsa de date consolidate privind numărul foarte redus de cazuri de cheltuieli de asistență tehnică eligibile în cadrul pilonului I, auditul desfășurat în statele membre s-a axat pe cheltuielile din domeniul dezvoltării rurale (pilonul II).
TA funding for EU candidate countries was excluded from the audit because of the minimal expenditure involved (just 0.3 million euro for the entire programming period). 
Finanțarea acordată pentru asistență tehnică țărilor candidate la aderarea la UE a fost exclusă din sfera auditului din cauza valorii reduse a cheltuielilor respective (doar 0,3 milioane de euro pentru întreaga perioadă de programare).
Observations 14 How is money for technical assistance actually spent? 
Observații 14 Cum sunt cheltuite efectiv fondurile alocate pentru asistență tehnică?
24 Before 2007, TA funding under the CAP was used essentially for capacity‐ building activities, and administra‐ tive costs in the Member States were explicitly excluded from all support12. 
24 Înainte de 2007, finanțarea acordată pentru asistență tehnică în cadrul PAC era utilizată în principal pentru activități de consolidare a capacităților, iar costurile administrative suportate în statele membre erau excluse în mod explicit din orice sprijin12.
At present, the scope of TA funding is sufficiently flexible to accommo‐ date varied administrative capacity development needs. 
În prezent, sfera finanțării pentru asistență tehnică este suficient de flexibilă pentru a include diferite nevoi de dezvoltare a capacităților administrative.
However, ensur‐ ing flexibility should not mean losing sight of the traditional understanding of TA, or of how funding is to be used in practice. 
Totuși, dorința de flexibilitate nu trebuie să ducă la pierderea din vedere a ceea ce înseamnă la bază asistența tehnică sau a modului în care urmează să fie utilizată finanțarea în practică.
Furthermore, in order to ensure that TA funding provides added value, it should not replace the administrative expenditure that would anyway be incurred by national or EU administrations in their day‐to‐day management of public support schemes. 
În plus, pentru a se asigura că finanțarea acordată pentru asistență tehnică aduce o valoare adăugată, aceasta nu ar trebui să înlocuiască cheltuielile administrative care ar fi oricum suportate de administrațiile naționale sau de administrația UE în cadrul gestionării curente a schemelor de ajutor public.
25 Therefore, although the current rules do not universally prohibit TA fund‐ ing for administrative costs, the Court considers that such use should be fully justified and transparent. 
25 Prin urmare, deși normele în vigoare nu interzic în mod absolut utilizarea finanțării pentru asistență tehnică în vederea acoperirii costurilor administrative, Curtea consideră că o astfel de utilizare ar trebui să fie pe deplin justificată și transparentă.
It was in this light that we examined how money for TA has been disbursed and whether there is a clear common definition for use which ensures the added value of the supported activities. 
Din această perspectivă, Curtea a examinat modul în care au fost acordate fondurile pentru asistență tehnică și dacă există o definiție comună clară pentru utilizarea lor, care să poată garanta valoarea adăugată a activităților sprijinite.
A problem of clarity 26 In EU law, the only formal definition of TA appears in the context of public procurement from the general budget: ‘[...] support and capacity‐building activities necessary for the implemen‐ tation of a programme or an action, in particular preparatory, management, monitoring, evaluation, audit and control activities’13. 
O problemă de claritate 26 În legislația UE, singura definiție oficială a noțiunii de asistență tehnică apare în contextul achizițiilor publice cu fonduri din bugetul general: „[...] activitățile de sprijin și de consolidare a capacităților necesare pentru implementarea unui program sau a unei acțiuni, în special activitățile de pregătire, gestionare, monitorizare, evaluare, audit și control”13.
Before 2013 there was no such definition anywhere in the financial regulation, and none in the regulations which formed the legal basis for the 2007–13 CAP. 
Înainte de 2013, nu exista o astfel de definiție nici în Regulamentul financiar și nici în regulamentele care constituiau baza legală a PAC pentru perioada 2007-2013.
27 For the audited period, the notion of TA was itemised as part of ‘other financing’ of ‘the preparatory, moni‐ toring, administrative and technical support, evaluation, audit and inspec‐ tion measures required to implement the common agricultural policy, including rural development’ (Article 5 of the CAP financing regulation)14. 
27 Pentru perioada auditată, noțiunea de asistență tehnică a fost specificată ca parte a „altor finanțări” pentru „măsurile de pregătire, monitorizare, suport tehnic și administrativ, de evaluare, măsurile de inspecție și audit necesare punerii în aplicare a politicii agricole comune, inclusiv dezvoltarea rurală” (articolul 5 din Regulamentul de finanțare a PAC)14.
This list is notable for the omission of ‘capacity‐building’. It recurs twice — each time slightly differently — in Article 66 of the EAFRD regulation in relation to TA funding in rural develop‐ ment by, respectively, the Commission and the Member States (see paragraph 12). 
Enume-rarea se repetă de două ori – de fiecare dată, ușor diferit – la articolul 66 din Regulamentul privind FEADR în ceea ce privește finanțarea pentru asistență tehnică în domeniul dezvoltării rurale, la inițiativa Comisiei și, respectiv, la inițiativa statelor membre (a se vedea punctul 12).
There it is the non‐specific term ‘administrative support’, or ‘manage‐ ment’, which allows TA to be applied, if necessary, to administrative costs. 
Aici apar termenii nespe-cifici de „asistență administrativă” și „gestionare”, care permit ca asistența tehnică să fie aplicată, dacă este cazul, pentru costurile administrative.
Provided there is a programme link, the responsible authorities essentially have licence to use TA funding in any way they choose. 
Cu condiția să existe o legătură cu programul, autoritățile responsabile sunt autorizate, în principiu, să utilizeze fondurile de asistență tehnică în orice mod doresc.
12 Article 1(4) of Council Regulation (EC) No 1258/1999 of 17 May 1999 on the financing of the CAP (OJ L 160, 26.6.1999, p. 
12 Articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1258/1999 al Consiliului din 17 mai 1999 privind finanțarea politicii agricole comune (JO L 160, 26.6.1999, p.
103) (fully repealed end 2006) stated: ‘Expenditure relating to administrative costs and personnel borne by Member States and by recipients of aid [...] shall not be taken over [by the EAGGF]’. 
103) (abrogat în întregime la sfârșitul lui 2006) prevedea următoarele: „Fondul nu preia cheltuielile legate de costurile administrative și de personal suportate de statele membre și de către beneficiarii ajutorului [...].”
13 Article 121(7) of Commission Delegated Regulation (EU) No 1268/2012 of 29 October 2012 on the rules of application of Regulation (EU, Euratom) No 966/2012 of the European Parliament and of the Council on the financial rules applicable to the general budget of the Union (OJ L 362, 31.12.2012, p. 
13 Articolul 121 alineatul (7) din Regulamentul delegat (UE) nr. 1268/2012 al Comisiei din 29 octombrie 2012 privind normele de aplicare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii (JO L 362, 31.12.2012, p.
14 The wording used in Article 6 of the ‘new’ CAP financing regulation (Regulation (EU) No 1306/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 on the financing, management and monitoring of the common agricultural policy and repealing Council Regulations (EEC) No 352/78, (EC) No 165/94, (EC) No 2799/98, (EC) No 814/2000, (EC) No 1290/2005 and (EC) No 485/2008 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
14 Textul articolului 6 din „noul” regulament de finanțare a PAC, și anume Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr.
549)) is clearer but not substantially different. 
549), este mai clar, dar nu diferă în mod substanțial.
Observations 15 28 The absence of a clear and restric‐ tive definition hinders the setting of targets and measurable objectives and thus reduces the degree of account‐ ability. 
Observații 15 28 Lipsa unei definiții clare și restrictive împiedică stabilirea de niveluri-țintă și a unor obiective măsurabile, reducând astfel măsura în care se poate asigura responsabilitatea pentru actul de gestiune.
By blurring the distinction be‐ tween operational and administrative costs, it is also damaging to budgetary transparency. 
Estomparea distincției între costurile operaționale și cele administrative subminează, de asemenea, transparența bugetară.
Finally, greater freedom of choice has resulted in a lack of rigour about the goals of funding and how it can be used. 
În fine, libertatea mai mare de alegere a dus la o lipsă de precizie cu privire la obiectivele finanțării și la modul în care fondurile respective pot fi utilizate.
At the Commission, a shift towards administrative costs 29 The regulations do not set an up‐ per limit on the Commission’s use of TA funding under Pillar I. For Pillar II, the available amount is capped at 0.25 % of the total EAFRD allocation and can be spent on a wide range of activities related to rural development operations, including ‘administrative support’. 
La nivelul Comisiei, se observă o reorientare a finanțării către costurile administrative 29 Regulamentele nu stabilesc o limită superioară pentru utilizarea de către Comisie a fondurilor de asistență tehnică în cadrul pilonului I. În cazul pilonului II, suma disponibilă este plafonată la 0,25 % din totalul fondurilor FEADR și poate fi utilizată pentru o gamă largă de activități legate de operațiuni de dezvoltare rurală, inclusiv pentru „asistență administrativă”.
Beyond the requirement to establish a European Network for Rural Development (ENRD), the EAFRD regu‐ lation does not more closely define those activities. 
Dincolo de cerința de a se institui o rețea europeană pentru dezvoltare rurală (REDR), Regulamentul privind FEADR nu definește mai în detaliu activitățile respective.
30 The Commission has largely refrained from going beyond the broad defini‐ tions given in the CAP financing and EAFRD regulations and has not devel‐ oped comprehensive guidelines as to the nature of operational TA activities. 
30 În general, Comisia nu a încercat să aprofundeze definițiile largi formulate în Regulamentul privind finanțarea politicii agricole comune și în Regulamentul privind FEADR și nu a elaborat orientări cuprinzătoare cu privire la natura activităților de asistență tehnică operațională.
The only such parameters have been set in connection with public procure‐ ment and with the funding of IT and audit expenditure. 
Singurii parametri de acest tip au fost stabiliți în legătură cu achizițiile publice și cu finanțarea cheltuielilor legate de sistemele informatice și de audit.
At the central level, the responsible Commission services have drawn up general rules (a ‘vade‐ mecum’) for the financial management of CAP expenditure, but these do not clearly explain the distinction between Pillar I and Pillar II eligible TA expendi‐ ture and general administrative costs. 
La nivel central, serviciile responsabile din cadrul Comisiei au elaborat norme generale (un vade-mecum) pentru gestiunea financiară a cheltuielilor PAC, însă acestea nu explică în mod clar distincția între cheltuielile eligibile pentru asistență tehnică în cadrul pilonului I și al pilonului II, pe de o parte, și costurile administrative generale, pe de altă parte.
31 The largest share of the Commis‐ sion’s internal TA allocation during 2007–13 was spent on operational, or capacity‐building, activities (mainly under the headings of networking, external consultancy, evaluations and IT). 
31 Cea mai mare parte a fondurilor pentru asistență tehnică alocate Comisiei în perioada 2007-2013 au fost cheltuite pentru activități operaționale sau pentru activități de consolidare a capacităților (în special în cadrul rubricilor referitoare la activitățile în rețele, la consultanța externă, la evaluări și la sistemele informatice).
In 2007, the total value of commit‐ ments was 12.78 million euro, while the figure for 2013 was 71 % higher, or 21.9 million euro. 
În 2007, valoarea totală a angajamentelor se ridica la 12,78 milioane de euro, în timp ce cifra pentru 2013 a fost cu 71 % mai mare, și anume 21,9 milioane de euro.
At the same time, the balance between different TA activity areas altered. 
În același timp, echilibrul dintre diferitele tipuri de activități de asistență tehnică s-a modificat.
The budgets for evalua‐ tions and consultancy remained fairly stable in absolute terms, but far more was committed to IT and network‐ ing. 
Bugetele pentru evaluări și consultanță au rămas relativ stabile în termeni absoluți, dar s-au alocat sume mult mai mari pentru sistemele informatice și pentru activitățile în rețele.
The relative shares taken by these spending categories in 2007 and 2013 are shown in Figure 1. 
Ponderile relative care corespund acestor categorii de cheltuieli în 2007 și în 2013 sunt prezentate în figura 1.
Observations 16 Charts comparing DG Agriculture and Rural Development use of TA in 2007 and 2013 (commitments made) Other, 6 % External personnel and experts, 18 % Networking, 16 % Other, 2 % External personnel and experts, 16 % Networking, 28 % 2007 Evaluations and studies, 32 % IT maintenance/development, 28 % Evaluations and studies, 15 % IT maintenance/development, 39 % Source: ECA on the basis of detailed budget data from DG Agriculture and Rural Development. 
Observații 16 Grafice în care se compară utilizarea fondurilor pentru asistență tehnică de către DG Agricultură și Dezvoltare Rurală în 2007 și în 2013 (angajamente) Altele, 6 % Personal extern și experți, 18 % Activități în rețele, 16 % Altele, 2 % Personal extern și experți, 16 % Activități în rețele, 28 % 2007 Evaluări și studii, 32 % Întreținerea/dezvoltarea sistemelor informatice, 28 % Evaluări și studii, 15 % Întreținerea/dezvoltarea sistemelor informatice, 39 % 2013 Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor bugetare detaliate furnizate de DG Agricultură și Dezvoltare Rurală.
2013 Figure 1 
Figura 1
Observations 17 32 Whereas the introduction and de‐ velopment of IT systems for specific purposes can easily be qualified as TA linked to capacity‐building, it is harder to categorise regular IT main‐ tenance costs in this way. 
Observații 17 32 Dacă introducerea și dezvoltarea unor sisteme informatice în scopuri specifice pot fi considerate cu ușurință drept asistență tehnică pentru consolidarea capacităților, costurile cu întreținerea periodică a sistemelor informatice sunt mai greu de clasificat în aceeași categorie.
This is because IT maintenance is a necessary management cost rather than a pro‐ gramme‐specific tool, and as such it was previously financed exclusively from the administrative budget. 
Întreținerea sistemelor informatice reprezintă de fapt un cost necesar de gestiune, mai degrabă decât un instrument specific unui anumit program. Ca atare, inițial, astfel de costuri erau finanțate exclusiv din bugetul administrativ.
Now, although the information available from the Commission does not permit a clear breakdown between IT mainte‐ nance and IT development, there are clear indications of a trend towards greater TA financing of non‐operation‐ al IT costs. 
În prezent, deși informațiile disponibile de la Comisie nu permit o separare clară între dezvoltarea sistemelor informatice și întreținerea acestora, există indicii clare ale unei tendințe către alocarea de fonduri mai importante de asistență tehnică pentru costurile neoperaționale aferente sistemelor informatice.
33 In recent years, firstly, there has been a decline in the area of ‘Other man‐ agement expenditure’ (administrative costs which are not programme‐spe‐ cific and therefore cannot be financed from a TA budget line). 
33 În primul rând, în ultimii ani, s-a observat o reducere a fondurilor de la linia „Alte cheltuieli de gestiune” (costuri administrative care nu sunt specifice unui program și care nu pot fi finanțate deci dintr-o linie bugetară pentru asistență tehnică).
The Commis‐ sion, as a whole, steadily reduced its annual ‘other management’ commit‐ ments from just under 180 million euro in 2007 to below 145 million euro in 2013 — a cumulative fall of over 20 %. 
Per ansamblu, Comisia și-a redus în mod constant angajamentele anuale pentru „Alte cheltuieli de gestiune”, de la aproape 180 de milioane de euro în 2007 la mai puțin de 145 de milioane de euro în 2013 – o scădere cumulată de peste 20 %.
As shown in Figure 2, the fall was even steeper in agriculture and rural devel‐ opment. 
După cum se arată în figura 2, reducerea fondurilor a fost și mai accentuată în domeniul agriculturii și dezvoltării rurale.
However, it was more than balanced over the same period by the increase in total TA expenditure (EAGF and EAFRD, operational and non‐oper‐ ational), which went from near‐parity in 2007 to nearly three times as much as ‘other management’ expenditure by 2013. 
Cu toate acestea, acest fenomen a fost în mare măsură contrabalansat pe parcursul aceleiași perioade de creșterea volumului total al cheltuielilor pentru asistență tehnică (FEGA și FEADR, cheltuieli operaționale și cheltuieli neoperațio-nale). Dacă, în 2007, cuantumul acestor cheltuieli era aproape egal cu volumul total al „altor cheltuieli de gestiune”, în 2013, cheltuielile cu asistența tehnică au fost de aproape trei ori mai mari decât fondurile alocate pentru „alte cheltuieli de gestiune”.
Inverse trend in DG Agriculture and Rural Development spending on technical assistance compared with ‘other management’ items 25 20 15 10 5 0 Operational and non-operational technical assistance expenditure Total other management expenditure (budget item 05 01 02 20 11) 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Source: ECA, from figures in the 2007–13 general budgets. (million euro) Figure 2 
Tendință inversă la nivelul DG Agricultură și Dezvoltare Rurală în ceea ce privește evoluția cheltuielilor cu asistența tehnică în comparație cu evoluția categoriei „alte cheltuieli de gestiune” 25 20 15 10 5 0 Cheltuieli pentru asistență tehnică operațională și neoperațională Totalul altor cheltuieli de gestiune (linia bugetară 05 01 02 11) 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza cifrelor din bugetele generale din perioada 2007-2013. (în milioane de euro) Figura 2
Observations 18 34 Secondly, from 2014 the Commission decided to finance its IT system in agriculture and rural development entirely from the TA allocation, citing this goal of a ‘constant decrease in the usage of the administrative budget’15. 
Observații 18 34 În al doilea rând, începând din 2014, Comisia a decis să își finanțeze sistemul informatic din domeniul agriculturii și dezvoltării rurale numai din fondurile pentru asistență tehnică, invocând în acest sens obiectivul „re-ducerii constante a utilizării bugetului administrativ”15.
As IT maintenance is generally non‐ operational or not programme‐spe‐ cific, the decision amounts, in effect, to formal recognition that general administrative expenditure is eligible for TA spending. 
Deoarece întreținerea sistemelor informatice nu este, în general, de natură operațională și nici specifică unui program, această decizie echivalează practic cu recunoașterea oficială a faptului că cheltuielile administrative generale sunt eligibile pentru a fi acoperite din fondurile de asistență tehnică.
35 Assigning IT maintenance and other essential costs to budget headings which do not reflect their true nature blurs the distinction between what is administrative and what is operational, which has an adverse impact on bud‐ getary discipline. 
35 Decizia de a încadra costurile cu întreținerea sistemelor informatice și alte costuri esențiale în rubrici bugetare care nu reflectă adevărata lor natură estompează distincția dintre activitățile de natură administrativă și cele operaționale, ceea ce are un impact negativ asupra disciplinei bugetare.
At the Commission, it has reduced transparency about the nature and benefits of TA spending and contributed to false economies. 
La nivelul Comisiei, acest mod de a proceda a redus transparența cu privire la natura și la beneficiile cheltuielilor pentru asistență tehnică și a contribuit la declararea unor false economii.
In the Member States, an emphasis on payroll 36 In rural development, the TA funding made available before 2006, through Sapard and the EAGGF, focused on capacity‐building for national au‐ thorities. 
În statele membre, accentul este pus pe acoperirea salariilor 36 În ceea ce privește dezvoltarea rurală, fondurile pentru asistență tehnică puse la dispoziție înainte de 2006, prin intermediul programului SAPARD și prin FEOGA, s-au axat pe consolidarea capacităților autorităților naționale.
The underlying principle of support was that establishing and developing domestic capacity would allow funding to be reduced over time. 
Principiul de la baza acestei forme de sprijin era acela că instituirea și dezvoltarea capacităților naționale vor permite reducerea progresivă a finanțării.
For 2007–13, however, overall funding rates were increased, Member States were given more control over their own TA spending and the rules were relaxed, making it possible to finance costs that had not previously been eligible, such as day‐to‐day administra‐ tion and payroll. 
Cu toate acestea, în perioada 2007-2013, ratele globale de finanțare au fost majorate, statele membre au obținut un control mai mare asupra propriilor cheltuieli pentru asistență tehnică, iar normele au devenit mai puțin stricte, făcând posibilă finanțarea unor costuri care, anterior, nu erau eligibile (cum ar fi costurile aferente administrării de zi cu zi și salariile).
As a result, the money available was used very differently to the early 2000s. 
Ca rezultat, fondurile disponibile au fost utilizate într-un mod foarte diferit față de începutul anilor 2000.
37 Just as, internally, the Commission has made the most of a situation of great flexibility, where Member State spending is concerned, it has adopted a ‘hands‐off’ policy. 
37 Așa cum, la nivel intern, Comisia a valorificat la maximum o situație care prezenta un grad ridicat de flexibilitate, ea a aplicat politica „minimei intervenții” în ceea ce privește cheltuielile statelor membre.
By offering little or no detailed guidance in this regard, it has endorsed the Member States’ use of TA co‐financing for a wide range of non‐operational expenditure. 
Prin faptul că a oferit puține orientări detaliate în această privință sau că astfel de orientări lipseau cu desăvârșire, Comisia a aprobat implicit utilizarea de către statele membre a cofinanțării pentru asistență tehnică în legătură cu o gamă largă de cheltuieli neoperaționale.
38 Under Pillar II (the EAFRD), Member States are entitled to use up to 4 % of total programme funding to cover their TA needs. 
38 În cadrul pilonului II (FEADR), statele membre au dreptul de a utiliza până la 4 % din totalul fondurilor alocate unui program pentru a-și acoperi nevoile în materie de asistență tehnică.
Certain Member States opted to budget for a significant pro‐ portion of this maximum percentage for 2007–13. 
Anumite state membre au optat să prevadă în buget o parte semnificativă a acestui procentaj maxim pentru 2007-2013.