natgillin/translations-raw huggingface dataset:
103 Our analysis of the assessment that the Commission carries out at the expiry of the deadline for revised recommendations (Malta in 2010 and France in 2009, 2013 and 2015) is given in paragraphs 79 et seq. 
103 Analiza Curții cu privire la evaluarea realizată de Comisie la momentul expirării termenului în cazul recomandărilor revizuite (Malta în 2010 și Franța în 2009, 2013 și 2015) este prezentată la punctele 79 și următoarele.
50 As can be seen from Annex VI, France is the only Member State in the sample to which this weakness in the ongoing assessment applies. 
50 După cum se poate observa din anexa VI, Franța este singurul stat membru din eșantion afectat de această deficiență de la nivelul evaluării continue.
Observations 64 104 On the issue of debt, we found in general that, even after the application of the debt criterion, the analysis of the dynamics of the debt ratio is inconclusive for Member States under an EDP that was already in place in November 2011. 
Observații 64 104 În ceea ce privește chestiunea datoriei publice, s-a constatat în general că, chiar și după aplicarea criteriului datoriei, analiza dinamicii ponderii datoriei nu este concludentă în cazul statelor membre care făceau obiectul unei PDE aflate deja în desfășurare în noiembrie 2011.
The analysis broadly describes historical and forecast trends in the debt‐to‐GDP ratio, and warns that Member States’ projections might underestimate the debt growth rate and that measures planned in their stability programmes could be insufficient to bring the debt‐to‐GDP ratio down. 
Analiza descrie în linii mari tendințele istorice și cele prognozate cu privire la ponderea datoriei în PIB și avertizează asupra posibilității ca proiecțiile statelor membre să subestimeze rata de creștere a datoriei și ca măsurile planificate în programele lor de stabilitate să nu fie suficiente pentru reducerea ponderii datoriei în PIB.
However, the conclusions do not even question whether or not the debt criterion was breached. 
Cu toate acestea, concluziile analizei nici măcar nu ridică problema unei eventuale nerespectări a criteriului datoriei.
The Commis‐ sion pointed out that any such conclusion would only become relevant after the abrogation of the EDP. 
Comisia a subliniat faptul că o astfel de concluzie ar deveni relevantă doar după abrogarea PDE.
In this respect we also note that, according to the internal version of the Vademecum on SGP, EDPs that were open in November 2011 are to be abrogated on the basis of the deficit criterion only. 
În această privință, Curtea observă de asemenea că, în conformitate cu versiunea internă a Vademecumului privind PSC, procedurile care erau deschise în noiembrie 2011 urmează să fie abrogate doar pe baza criteriului deficitului.
Nevertheless, the introduction of annual fiscal targets in EDP recommendations from 2011 onwards provides a clear benchmark for the ongoing assessment of effective action in multiannual EDPs 105 In principle, an EDP should be closed by the end of the year following that in which it was opened. 
Cu toate acestea, introducerea unor obiective bugetare anuale în recomandările PDE emise începând din 2011 constituie o referință clară pentru evaluarea continuă a caracterului eficace al măsurilor în cadrul procedurilor multianuale 105 În principiu, o PDE ar trebui să fie închisă înainte de sfârșitul anului următor celui în care a fost deschisă.
106 However, in 2009 several EDPs were launched with a multiannual deadline. 
106 În 2009 au fost lansate însă mai multe proceduri în cadrul cărora a fost stabilit un termen care se întindea pe mai mulți ani.
A general government deficit target was set for the period as a whole, with, to this end, a fiscal effort averaged over the period (see Annex VI, yellow cells). 
Astfel, a fost stabilită o țintă pentru deficitul public pentru întreaga perioadă vizată, efortul bugetar fiind repartizat pe mai mulți ani în vederea atingerii acestei ținte (a se vedea anexa VI, celulele în galben).
The drawback was that this allowed Member States to postpone most corrective action until the last year of the period. 
Neajunsul a fost însă că această procedură a permis statelor membre să amâne majoritatea măsurilor corective până în ultimul an al perioadei vizate.
At that point, the sheer magnitude of the corrections needed made them unrealistic and forced the Council to extend the deadline. 
La momentul respectiv, a devenit evident faptul că, din cauza amplorii lor considerabile, corecțiile necesare erau nerealiste; din acest motiv, Consiliul a trebuit să prelungească termenul.
107 To remedy this weakness, since 2011 EDP recommendations have included annual fiscal targets for these multiannual EDPs in both nominal and structural terms, thus restoring the annual benchmark for assessing corrective action as was the case before 2009. 
107 Pentru a remedia acest neajuns, începând din 2011, recomandările PDE includ ținte bugetare anuale în cadrul acestor proceduri multianuale, exprimate atât în termeni nominali, cât și în termeni structurali, reintroducând astfel o valoare de referință anuală pentru evaluarea măsurilor corective, așa cum era cazul înainte de 2009.
Observations 65 Structural reforms are now also taken into account in the overall assessment of EDP action taken... 
Observații 65 În prezent, evaluarea globală a măsurilor luate în cadrul PDE ține seama și de reformele structurale, ...
108 Excessive public deficits may be rooted – at least in part – in structural weak‐ nesses. 
108 Deficitele publice excesive își pot avea cauza – cel puțin parțial – în deficiențe structurale.
Structural reforms address those weaknesses and remove obstacles to the fundamental drivers of growth by, for example, liberalising labour, product and service markets, which in turn encourages job creation and investment and improves productivity. 
Reformele structurale urmăresc remedierea acestor deficiențe și eliminarea obstacolelor care afectează vectorii de bază ai creșterii, de exemplu prin liberalizarea pieței muncii și a piețelor de produse și servicii, demers care, la rândul său, încurajează crearea de locuri de muncă și investițiile și îmbunătățește productivitatea.
Thus structural reforms may improve competitiveness, boost growth and, in the medium and long term, contribute to a lasting correc‐ tion of the deficit. 
Astfel, reformele structurale pot îmbunătăți competitivitatea, pot stimula creșterea economică și, pe termen mediu și lung, pot contribui la o corecție durabilă a deficitului.
109 Since May 2013 the Commission has also taken structural reforms into account in the overall assessment of EDP action. 
109 Începând din mai 2013, Comisia ia în considerare și reformele structurale la evaluarea generală a măsurilor luate în cadrul PDE.
Since the entry into force of the ‘Two‐pack’, euro‐area Member States under an EDP have been required, together with their reports on action taken, to submit EPPs, which are a sort of road map of planned structural reforms. 
De la intrarea în vigoare a „pachetului privind supravegherea și monitorizarea bugetare”, statele membre din zona euro care fac obiectul unei PDE au obligația ca, pe lângă rapoartele privind măsurile luate, să prezinte și programe de parteneriat economic, acestea fiind similare unor foi de parcurs pentru reformele structurale planificate.
Moreover, since February 2015 the Commission has regarded structural reforms planned in sufficient detail as a relevant factor for not launching an EDP or for granting a multiannual deadline51. ... although the analyses carried out in this regard are still limited and do not take sufficient account of the importance of structural reforms in the context of the EDP. 110 EPP assessments are a one‐off exercise, and the Commission does not systemati‐ cally follow up the weaknesses identified. 
În plus, începând din februarie 2015, Comisia consideră că reformele structurale planificate într-o măsură suficient de detaliată reprezintă un factor relevant pentru decizia de a nu lansa o PDE sau pentru acordarea unui termen multianual51. ... deși analizele realizate în această privință sunt în continuare limitate și nu iau în calcul într-o măsură suficientă importanța reformelor structurale în contextul PDE 110 Evaluările programelor de parteneriat economic sunt un exercițiu punctual și Comisia nu realizează o monitorizare sistematică în ceea ce privește deficiențele identificate.
For example, in its opinion on the EPP submitted by Malta in October 2013 the Council concluded that all reforms were a work in progress and that implementation remained subject to risks. 
De exemplu, în avizul său cu privire la programul prezentat de Malta in octombrie 2013, Consiliul a concluzionat că niciuna dintre reforme nu este încă definitivă, iar adoptarea și punerea lor în aplicare prezintă riscuri.
In addi‐ tion, some country‐specific recommendations had not yet been fully addressed. 
În plus, unele dintre recomandările specifice acestei țări nu fuseseră încă pe deplin abordate.
It therefore invited Malta to provide additional information on the implementa‐ tion of the planned reforms in the upcoming national reform programme and stability programme, while considering additional measures to ensure long‐term public finance sustainability. 
Prin urmare, Consiliul a invitat Malta să ofere informații suplimentare privind punerea în aplicare a reformelor planificate în cadrul programului național de reformă și al programului de stabilitate următoare și să aibă în vedere în același timp măsuri suplimentare pentru asigurarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice.
However, although Malta failed to address all the aspects of the Council’s Opinion in respect of a number of reforms, the Commis‐ sion did not mention the missing details in its assessment of the relevant national reform programme. 
Cu toate acestea, în pofida faptului că Malta nu a dat curs tuturor aspectelor din avizul Consiliului cu privire la o serie de reforme, Comisia nu a menționat detaliile care lipseau în evaluarea sa cu privire la programul național de reformă respectiv.
Observations 66 111 With the exception of Member States under a financial assistance programme (e.g. Cyprus), follow‐up of the implementation of structural reforms by Member States under an EDP is done only in the context of the European Semester (moni‐ toring of the implementation of country‐specific recommendations) and is no stricter than that carried out in respect of other Member States. 
Observații 66 111 Cu excepția statelor membre beneficiare ale unui program de asistență financiară (de exemplu, Cipru), monitorizarea implementării reformelor structurale în statele membre care fac obiectul unei PDE are loc exclusiv în contextul semestrului european (monitorizarea implementării recomandărilor specifice fiecărei țări) și nu este mai strictă decât monitorizarea realizată în ceea ce privește celelalte state membre.
112 Moreover, the monitoring of country‐specific recommendations does not always extend to the actual implementation of reforms or to assessing their effective‐ ness. It mainly focuses on the steps taken to put the proposed measures into law (see Box 11). 
112 Mai mult, monitorizarea implementării recomandărilor specifice fiecărei țări nu acoperă întotdeauna implementarea efectivă a reformelor sau o evaluare a eficacității lor, ci se concentrează în primul rând pe acțiunile întreprinse pentru legi-ferarea măsurilor propuse (a se vedea caseta 11).
We consider that weak monitoring could compromise the impact of the Commission’s recent decision to take greater account of the implementation of structural reforms. 
În opinia Curții, o monitorizare insuficientă ar putea compromite impactul deciziei recente a Comisiei de a ține seama într-o măsură mai mare de implementarea reformelor structurale.
The Commission’s assessment of structural reforms implemented by Italy By way of illustration of the Commission’s approach to the assessment of structural reforms, reference is made to three reforms regarded as priorities by both Italy and the Commission: ο Spending review: in their 2013 and 2014 national reform programmes the Italian authorities highlighted the appointment of a commissioner to oversee the spending review. 
Evaluarea Comisiei cu privire la reformele structurale implementate de Italia Pentru a ilustra abordarea utilizată de Comisie pentru evaluarea reformelor structurale, se face trimitere aici la trei reforme pe care atât Italia, cât și Comisia le considerau prioritare: ο Analiza cheltuielilor: în programele naționale de reformă din 2013 și din 2014, autoritățile italiene au subliniat numirea unui comisar însărcinat să supravegheze analiza cheltuielilor.
However, the commissioner ap‐ pointed in October 2013 resigned in October 2014 (two years before the end of his mandate) after putting forward a spending review plan. 
Comisarul numit în octombrie 2013 a demisionat însă în octombrie 2014 (cu doi ani înainte de încheierea mandatului său), după ce a propus un plan de analiză a cheltuielilor.
The Commission in its assessment (COM (2015)113 final) only noted that ‘in the context of the spending review a choice for more political ownership has been made but only some instruments are fully operational’. 
În evaluarea sa [COM(2015) 113 final], Comisia a observat doar că „în contextul analizei cheltuielilor, există o orientare în direcția unei aproprieri politice mai importante, dar numai anumite instrumente sunt pe deplin operaționale”.
It did not assess Italy’s progress (or lack of it) in implementing the com‐ missioner’s proposals. 
Comisia nu a evaluat progresele Italiei (sau lipsa acestora) în punerea în aplicare a propunerilor comisarului.
A new spending review commissioner was appointed only five months later. ο Tackling corruption: DG Economic and Financial Affairs’s assessment of the anti‐corruption authority failed to detect any weaknesses undermining its effectiveness. 
Un nou comisar pentru analiza cheltuielilor a fost numit doar după cinci luni. ο Combaterea corupției: în evaluarea sa cu privire la autoritatea de combatere a corupției, DG Afaceri Economice și Financiare nu a detectat nicio deficiență de natură să submineze eficacitatea acestui organism.
These weaknesses only came to light in June 2014 after a report by DG Migration and Home Affairs had identified several issues (February 2014) and a major corruption scandal broke in Italy (EXPO 2015 in Milan in April 2014). 
Aceste deficiențe au ieșit la lumină abia în iunie 2014, după publicarea unui raport al Direcției Generale Migrație și Afaceri Interne în care fuseseră identificate mai multe probleme (februarie 2014) și după izbucnirea unui scandal major de corupție în Italia (în aprilie 2014 – cazul EXPO 2015 de la Milano).
Two other major corrup‐ tion cases emerged later the same year (the Mose project in Venice in June, Mafia Capitale in Rome in December). ο Tackling tax evasion: in its assessment the Commission did not examine the figures disclosed by Italy as the outcome of measures implemented under this heading in the stability and national reform programmes. Box 11 
Alte două cazuri majore de corupție au devenit cunoscute ulterior în același an (proiectul Mose de la Veneția în iunie și cazul Mafia Capitale la Roma în luna decembrie). ο Combaterea evaziunii fiscale: în evaluarea sa, Comisia nu a examinat cifrele prezentate de Italia ca rezultat al măsurilor puse în aplicare în acest domeniu din programul de stabilitate și din programul național de reformă. Caseta 11
Observations 67 Outcome of the EDP EDP reforms have introduced tools for enhancing budgetary discipline, but the EDP has not proved fully effective as a corrective mechanism 113 This section summarises what has been done to further improve budgetary dis‐ cipline and examines the effectiveness of the EDP as a corrective and structural reform mechanism. 
Observații 67 Rezultatul procedurii aplicabile deficitelor excesive Reformele PDE au introdus instrumente pentru consolidarea disciplinei bugetare, dar procedura nu s-a dovedit a fi pe deplin eficace în rolul de mecanism de corecție 113 Această secțiune prezintă pe scurt eforturile depuse pentru îmbunătățirea în continuare a disciplinei bugetare și examinează eficacitatea PDE ca mecanism de corecție și de stimulare a reformelor structurale.
Successive EDP reforms have introduced tools for enhancing budgetary discipline in the Member States... 
Reformele succesive ale PDE au introdus instrumente pentru consolidarea disciplinei bugetare în statele membre, ...
114 Recent reforms to the EU fiscal framework (the ‘Six‐pack’ in 2011 and ‘Two‐pack’ in 2013 – see Figure 1) were made with the aim of achieving and maintaining the soundness of public finances. 
114 Reformele recente aduse cadrului bugetar al UE („pachetul privind guvernanța economică” în 2011 și „pachetul privind supravegherea și monitorizarea bugetare” în 2013 – a se vedea figura 1) au avut ca obiectiv asigurarea și menținerea solidității finanțelor publice.
In the context of the EDP, the reforms introduced complementary rules, an early‐warning mechanism and a range of new monitor‐ ing and surveillance tools; they also strengthened sanctions and eased the condi‐ tions for imposing them. ... however, the EDP has not proved fully effective as a corrective mechanism. 115 The budget balance and debt‐to‐GDP ratio are the two Treaty indicators used to assess the budgetary position of a Member State (see paragraph 1). 
În contextul PDE, aceste reforme au introdus norme complementare, un mecanism de avertizare timpurie și o serie de noi instrumente de monitorizare și de supraveghere; noile măsuri legislative au înăsprit totodată sancțiunile și au simplificat condițiile care trebuiau întrunite pentru impunerea acestora. ... dar PDE nu s-a dovedit a fi pe deplin eficace în rolul de mecanism de corecție 115 Soldul bugetar și ponderea datoriei în PIB sunt cei doi indicatori prevăzuți în tratat pentru evaluarea poziției bugetare a unui stat membru (a se vedea punctul 1).
The 2005 reform of the SGP supplemented these by introducing the structural balance52 as one of the targets that Member States under the EDP must achieve in order to correct an excessive deficit situation. 
Reforma din 2005 a Pactului de stabilitate și de creștere a completat acești indicatori incluzând soldul structural52 printre țintele pe care statele membre care fac obiectul unei PDE trebuie să le atingă în vederea corectării situației de deficit excesiv.
116 Of the 23 Member States under an EDP in November 2011, 15 had exited the pro‐ cedure as of the end of 2015 (see Table 1). 
116 Dintre cele 23 de state membre care făceau obiectului unei PDE în noiembrie 2011, 15 ieșiseră deja din procedură la sfârșitul anului 2015 (a se vedea tabelul 1).
All of the Member States we examined improved both their budget balance and their structural balance during the audited period (see Figure 1053). 
Toate statele membre examinate de Curte și-au ameliorat atât soldul bugetar, cât și soldul structural în cursul perioadei auditate (a se vedea figura 1053).
The Czech Republic, Germany, Italy and Malta managed to exit the procedure. 
Republica Cehă, Germania, Italia și Malta au reușit să iasă din procedură.
Cyprus agreed to a programme of financial assis‐ tance, and France remains under the EDP after three extensions to the deadline. 
Cipru a acceptat un program de asistență financiară, iar Franța continuă să se afle într-o procedură aplicabilă deficitelor excesive după trei prelungiri ale termenului.
France is the only Member State in our sample with a deficit that still exceeded the 3 % threshold in 2015. 
Franța este singurul stat membru din eșantionul Curții cu un deficit care depășea în continuare pragul de 3 % în 2015.
52 The structural balance is the budget balance net of the cyclical component and one‐off and other temporary measures. 
52 Soldul structural este egal cu soldul bugetar din care se deduc componenta ciclică, măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare.
53 Data are provided for the period under scrutiny, i.e. 2008‐2015. 
53 Datele sunt furnizate pentru perioada analizată, și anume 2008-2015.
However, data for the structural balance have only been available in AMECO since 2010. 
Datele privind soldul structural sunt disponibile însă în AMECO doar începând din 2010.
Observations 68 General government budget balance (2008‐2015) and structural balance (2010‐2015) 2 0 -2 -4 -6 -8 - 10 2 1 0 -1 -2 -3 -4 -5 -6 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 General government net lending (+)/net borrowing (-) as % of GDP Germany France Italy Cyprus Malta Czech Republic 2015 General government structural balance as % of potential GDP 2010 2011 2012 2013 2014 Germany France Italy Cyprus Malta Czech Republic Source: ECA, based on AMECO (last update 5 May 2015). 
Observații 68 Soldul bugetar (2008-2015) și soldul structural (2010-2015) ale administrației publice Capacitatea netă de finanţare a administraţiei publice (+)/necesarul net de finanţare a administraţiei publice (−) ca procent din PIB 2 0 –2 –4 –6 –8 – 10 2 1 0 –1 –2 –3 –4 –5 –6 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Germania Franța 2010 Italia 2011 2012 2013 2014 2015 Cipru Malta Republica Cehă Soldul structural al administraţiei publice ca procent din PIB-ul potenţial Germania Franța Italia Cipru Malta Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor provenite din baza de date AMECO (ultima actualizare: 5 mai 2015).
Figure 10 
Republica Cehă Figura 10
Observations 69 117 The debt‐to‐GDP ratio of all the Member States in the sample was higher in 2015 than in 2008 (see Figure 11). 
Observații 69 117 În cazul tuturor statelor membre din eșantion, ponderea datoriei în PIB era mai mare în 2015 decât în 2008 (a se vedea figura 11).
In mitigation, it must be recognised that the EDPs we examined were introduced in the midst of a severe financial crisis which contributed to a rapid increase in the debt level through a variety of channels, for example capital injections to banks and low or negative nominal growth. 
Pe de altă parte, trebuie recunoscut faptul că PDE examinate de Curte au fost introduse în mijlocul unei crize financiare severe, care a contribuit la o creștere rapidă a nivelului datoriei prin diferite canale, de exemplu din cauza infuziilor de capital acordate băncilor ori a unei creșteri nominale scăzute sau negative.
On average, the debt‐to‐GDP ratio in the EU increased by more than 24 % of GDP between 2008 and 2012, and all countries were affected. 
În medie, în UE, ponderea datoriei în PIB a crescut cu peste 24 % din PIB între 2008 și 2012, toate țările fiind afectate de acest fenomen.
Debt–to‐GDP ratio (%) 2008‐2015 140 120 100 80 60 40 20 2008 2009 Germany 2010 2011 2012 France Italy Cyprus 2013 2014 Malta 2015 Czech Republic Source: ECA, based on AMECO (last update 5 May 2015). 
Ponderea datoriei în PIB (%) între 2008 și 2015 140 120 100 80 60 40 20 2008 Germania 2009 2010 Franţa 2011 2012 2013 2014 2015 Malta Republica Cehă Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor provenite din baza de date AMECO (ultima actualizare: 5 mai 2015).
Figure 11 
Italia Cipru Figura 11
Observations 70 118 In Germany, Malta and the Czech Republic (where it remains under the thresh‐ old), the increase over the 2008‐2015 period was moderate (4.4 percentage points in Malta, 6.4 percentage points in Germany and 12.8 percentage points in the Czech Republic) and the ratio is now on a downward path. 
Observații 70 118 În Germania, în Malta și în Republica Cehă (unde rămâne sub pragul de refe-rință), creșterea ponderii datoriei în PIB în perioada 2008-2015 a fost moderată (4,4 puncte procentuale în Malta, 6,4 în Germania și 12,8 în Republica Cehă), urmând în prezent o traiectorie descendentă.
Cyprus has had to cope with an unprecedented banking crisis and experienced an increase of 61.4 percentage points in its debt‐to‐GDP ratio from 2008 to 2015, with the sharp‐ est rise coming between 2008 and 2013 (from 45.3 % to 102.2 %). 
Cipru a trebuit să facă față unei crize bancare fără precedent și a cunoscut o creștere de 61,4 puncte procentuale a ponderii datoriei în PIB între 2008 și 2015, cea mai pronunțată creștere fiind înregistrată între anii 2008 și 2013 (de la 45,3 % la 102,2 %).