natgillin/translations-raw huggingface dataset:
CHANGES TO THE ORIGINAL FINANCING PLANS 21 SURVEY OF PROJECT MANAGERS Replies Changes to the original financing plan Maintenance of the original financing plan 123 66 % 34 % TEXTBOX 8 TEXTBOX 9 In Latvia, in a railway project, due to price increases, the ISPA grant was not sufficient to cover all the elements initially foreseen. 
MODIFICĂRI ALE PLANURILOR FINANCIARE INIŢIALE 21 STUDIU REALIZAT ÎN RÂNDUL MANAGERILOR DE PROIECT Răspunsuri Modificări ale planului financiar iniţial Menţinerea planului financiar 123 66 % 34 % CASETA 8 CASETA 9 În cazul unui proiect feroviar desfășurat în Letonia, finanţarea ISPA nu a fost suficientă pentru a acoperi toate elementele prevăzute iniţial, din cauza creșterii preţurilor.
The remaining work had to be funded from national resources. 
Activităţile care trebuiau efectuate în continuare au fost finanţate din resurse naţionale.
In Latvia, in a project to develop water services, the contractor repudiated the contract because he was no longer in a position to work at the agreed prices as rapid inflation occurred shortly after the start of the works. 
În Letonia, în cazul unui proiect de dezvoltare a serviciilor de distribuţie a apei, contractantul a denunţat contractul deoarece nu mai era în măsură să lucreze la preţurile convenite, întrucât inflaţia crescuse rapid după începerea lucrărilor.
The replies to the survey of project managers indicated that the reasons for cost overruns can be explained mainly by two categories of factors (see Figure 7): (a) problems in project preparation, such as inadequate cost estimates; (b) implementation problems, such as weak monitoring or time delays. 
Răspunsurile la chestionarul adresat managerilor de proiect au arătat că depășirile costurilor sunt cauzate în principal de două categorii de factori (a se vedea figura 7): (a) probleme legate de pregătirea proiectelor, cum ar fi estimări eronate ale costurilor; (b) probleme legate de implementarea proiectelor, cum ar fi monitorizarea inadecvată sau întârzierile.
22 FIGURE 7 Planning-related reasons Implementation-related reasons COST OVERRUNS Inadequate cost estimates 20 % Modifications to the project 26 % Other 19 % In case of overruns, what were the main reasons? Technical reasons 9% Time delays 12 % Weak monitoring 14 % Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
22 FIGURA 7 Motive legate de planificare Motive legate de implementare DEPĂȘIREA COSTURILOR Estimări incorecte ale costurilor 20 % Modificări ale proiectului 26 % Altele 19 % Motive tehnice 9 % Întârzieri 12 % Care au fost principalele motive ale depășirii costurilor? Monitorizare deficientă 14 % Raportul special nr. 12/2008 – Instrumentul pentru politici structurale de preaderare (ISPA), 2000-2006
GENERAL FRAMEWORK AND AUDIT CRITERIA 37. 
CADRUL GENERAL ȘI CRITERIILE DE AUDIT 37.
The main objective of ISPA was to help the candidate countries reduce their structural gap in the environment and transport sectors. 
Obiectivul principal al ISPA a fost de a ajuta ţările candidate în efortul lor de a reduce decalajul structural din sectoarele mediului și transporturilor.
In order to assess the effectiveness of the projects in terms of concrete contributions to improvement of the environment and transport sectors, the Court examined: (a) whether the environmental projects were consistent with EU directives in the fields of water supply and wastewater; (b) whether transport projects contributed to the completion of the trans-European transport network. 
Pentru a evalua eficacitatea proiectelor din punctul de vedere al contribuţiilor concrete la îmbunătăţiri în sectoarele în cauză, Curtea a examinat: (a) dacă proiectele de mediu erau conforme directivelor comunitare privind alimentarea cu apă și apele reziduale; (b) dacă proiectele de transport au contribuit la finalizarea reţelei transeuropene de transport.
As at the time of the audit final reports were available on only a limited number of the 279 infrastructure projects co-financed by ISPA, only partial conclusions could be drawn. 
Întrucât la data auditului rapoartele finale erau disponibile doar pentru o mică parte dintre cele 279 de proiecte de infrastructură cofinanţate de ISPA, au putut fi formulate numai concluzii parţiale.
COMPLIANCE WITH EU ENVIRONMENTAL STANDARDS HAS INCREASED 39. 
A CRESCUT GRADUL DE RESPECTARE A STANDARDELOR DE MEDIU ALE UE 39.
In the environmental sector, out of 16 projects in the sample, only three were completed at the time of the audit. 
În sectorul mediului, numai trei dintre cele 16 proiecte din eșantion fuseseră finalizate la data auditului.
The assessment of these projects shows that, in spite of some shortcomings, they are contributing to compliance with EU environmental standards (see Textbox 10). 
Evaluarea acestor proiecte arată că, în pofida unor deficienţe, ele contribuie la efortul de aliniere la standardele de mediu ale UE (a se vedea caseta 10).
23 TEXTBOX 10 In Latvia, the objective of one project was to improve water supply and sewage services, ensuring that drinking water and purified sewage conform to the national legislation and the requirements of the EU directives. 
23 CASETA 10 În Letonia, obiectivul unui proiect era de a ameliora serviciile de alimentare cu apă și serviciile de canalizare, astfel încât caracteristicile apei potabile și ale apei epurate să respecte legislaţia naţională și cerinţele prevăzute de directivele UE.
According to the final report, the project has ensured adequate quality of the treated water according to the EU urban wastewater treatment directive (91/271/EEC) and of the drinking water. 
Conform raportului final, proiectul a permis garantarea calităţii corespunzătoare a apelor tratate, în conformitate cu Directiva UE de tratare a apelor reziduale urbane (91/271/CEE), precum și pe cea a apei potabile.
In Latvia, the objective of one project was to develop drinking water quality and wastewater services. 
Obiectivul unui alt proiect desfășurat în Letonia era de a îmbunătăţi calitatea apei potabile și serviciile de tratare a apelor reziduale.
The EU standards for drinking water quality have been met. 
Standardele comunitare în ceea ce privește calitatea apei potabile au fost întrunite.
However, for wastewater, full compliance with legal requirements had not yet been achieved. 
În ceea ce privește apele reziduale însă, dispoziţiile juridice în materie nu au fost întru totul respectate.
The rehabilitation and upgrading of a biological wastewater treatment plant had been completed but the nitrogen and phosphorus content in the effluent still exceeded the EU and local norms at the time of the audit. Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
Activităţile de reabilitare și de modernizare a unei staţii de tratare biologică a apelor reziduale au fost finalizate, dar, la data auditului, conţinutul de azot și de fosfor din efluenţi depășea în continuare cantităţile prevăzute de normele comunitare și locale. Raportul special nr. 12/2008 – Instrumentul pentru politici structurale de preaderare (ISPA), 2000-2006
In spite of some shortcomings, the projects that were not completed at the time of the audit, if implemented as planned, are likely to contribute to compliance with EU environmental standards (see Textbox 11). 
În pofida unor deficienţe, proiectele care nu fuseseră finalizate la data auditului vor contribui probabil la efortul de aliniere la standardele de mediu ale UE, cu condiţia să fie implementate conform planificărilor (a se vedea caseta 11).
IMPROVEMENTS IN LINKS TO THE TRANSEUROPEAN TRANSPORT NETWORK 41. 
ÎMBUNĂTĂŢIREA LEGĂTURILOR CU REŢEAUA TRANSEUROPEANĂ DE TRANSPORT 41.
In the transport sector out of 16 projects contained in the sample only two had been completed at the time of the audit. 
În sectorul transporturilor, numai două dintre cele 16 proiecte cuprinse în eșantion fuseseră finalizate la data auditului.
The assessment of these projects shows that they are contributing to the completion/ development of trans-European networks (see Figures 8 and 9 and Textboxes 12 and 13). 
Evaluarea acestor proiecte arată că ele contribuie la completarea/dezvoltarea reţelelor transeuropene (a se vedea figura 8 și figura 9, precum și caseta 12 și caseta 13).
The other projects that at the time of the audit were not completed are consistent with the TEN-T network (see for example Textbox 11 and Figure 11). 
Celelalte proiecte care nu erau finalizate la data auditului sunt conforme cu logica reţelei TEN-T (a se vedea, de exemplu, caseta 11 și figura 11).
For example in Romania, the Bucharest Cernavoda project should speed up the traffic between Bucarest and Constanta and is expected to contribute to the development of European Transport Corridor No 7, Igumenitsa–Patras–Athens–Sofia–Budapest (see Figure 10). 
De exemplu, în România, proiectul „București-Cernavodă” ar trebui să fluidizeze traficul între București și Constanţa și să contribuie la dezvoltarea coridorului european de transport nr. 7, Igu-menitsa-Patras-Atena-Sofia-Budapesta (a se vedea figura 10).
24 TEXTBOX 11 TEXTBOX 12 TEXTBOX 13 In Poland, a wastewater treatment project should increase the percentage of the population of the city of Wrocław who are connected to the sewage network to 97 %. 
24 CASETA 11 CASETA 12 CASETA 13 Desfășurat în Polonia, un proiect de tratare a apelor reziduale avea ca obiectiv majorarea la 97 % a procentului de locuitori ai orașului Wrocław racordaţi la reţeaua de canalizare.
This city, with a population of more than 600 000 inhabitants, was considered the main polluter of the river Odra. 
Acest oraș, a cărui populaţie depășește 600 000 de locuitori, era considerat principalul poluator al râului Oder (Odra).
In Romania, a project consisted of the rehabilitation and upgrading of a wastewater treatment plant, a sewage network and a drinking water network. 
Un proiect desfășurat în România consta în reabilitarea și modernizarea unei staţii de tratare a apelor reziduale, a unei reţele de canalizare și a unei reţele de apă potabilă.
Due to delays concerning the wastewater treatment plant, the risk of pollution of the river remains. 
Din cauza întârzierilor apărute în ceea ce privește staţia de tratare a apelor reziduale, riscul de poluare a râului continuă să existe.
In the Czech Republic the project ‘Modernisation of the line section Zabori–Prelouc’ is in the pan-European multimodal corridor IV from Dresden to Bratislava. 
În Republica Cehă, proiectul „Modernizarea tronsonului Zabori-Prelouc” face parte din coridorul multimodal paneuropean IV, dintre Dresda și Bratislava.
In Figure 8, the projects co-financed by ISPA in the Czech Republic are highlighted. 
În figura 8 sunt prezentate proiectele cofinanţate prin ISPA în Republica Cehă.
In Latvia, the upgrading of the motorway from Riga to Adazi, which is a section of Via Baltica linking Warsaw to Tallinn, improved the traffic and pedestrian safety as well as the traffic fluidity by bringing this road section in compliance with European road standards and norms (see Figure 9). Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
În Letonia, modernizarea autostrăzii dintre Riga și Adazi, care reprezintă un tronson al Via Baltica ce leagă Varșovia și Tallinn, a condus la ameliorarea siguranţei rutiere și la fluidizarea traficului, aliniind acest tronson la standardele și normele europene în materie de circulaţie rutieră (a se vedea figura 9). Raportul special nr. 12/2008 – Instrumentul pentru politici structurale de preaderare (ISPA), 2000-2006
FIGURE 8 25 ISPA PROJECTS IN THE CZECH REPUBLIC Trans-European transport network ISPA projects Ceska Republica D8 motorway Prague – Usti nad Labem – Czech/German border Section 807 Trmice-border Modernisation of the line section Usti nad Orlici – Ceska Trebova Modernisation of the line section Zabori–Prelouc Optimisation of Zabreh na Morave – Krasikov railway section Road R/48 Frydek Mistek – Dobra Road I/48 Belotin by-pass Expressway r48 Dobra–Tosanovice–Zukov, Stage I: Dobra–Tosanovice © EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries Cartography: Energy and Transport DG, 15/5/2008 TEN railway TEN road Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
FIGURA 8 25 PROIECTE ISPA ÎN REPUBLICA CEHĂ Trans-European transport network ISPA projects Ceska Republica D8 motorway Prague – Usti nad Labem – Czech/German border Section 807 Trmice-border Modernisation of the line section Usti nad Orlici – Ceska Trebova Modernisation of the line section Zabori–Prelouc Optimisation of Zabreh na Morave – Krasikov railway section Road R/48 Frydek Mistek – Dobra Road I/48 Belotin by-pass Expressway r48 Dobra–Tosanovice–Zukov, Stage I: Dobra–Tosanovice © EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries Cartography: Energy and Transport DG, 15/5/2008 TEN railway TEN road Raportul special nr.
FIGURE 9 LATVIJA 26 ROAD NETWORK IN LATVIA LEITSCHEMA DES TRANSEUROPÄISCHEN VERKEHRSNETZES (Horizont 2020) TRANS-EUROPEAN TRANSPORT NETWORK OUTLINE PLAN (2020 horizon) SCHÉMA DU RÉSEAU TRANSEUROPÉEN DE TRANSPORT (horizon 2020) STRASSEN ROADS ROUTES Bestehend Existing Existant Geplant Planned Planifié © EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries Cartography: Energy and Transport DG, 29/9/2005 Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
12/2008 – Instrumentul pentru politici structurale de preaderare (ISPA), 2000-2006 FIGURA 9 LATVIJA 26 REŢEAUA RUTIERĂ DIN LETONIA LEITSCHEMA DES TRANSEUROPÄISCHEN VERKEHRSNETZES (Horizont 2020) TRANS-EUROPEAN TRANSPORT NETWORK OUTLINE PLAN (2020 horizon) SCHÉMA DU RÉSEAU TRANSEUROPÉEN DE TRANSPORT (horizon 2020) STRASSEN ROADS ROUTES Bestehend Existing Existant Geplant Planned Planifié © EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries Cartography: Energy and Transport DG, 29/9/2005 Raportul special nr.
FIGURE 10 27 TENT NEWORKS PROJECT No 7 MOTORWAY AXIS Trans-European transport network IGOUMENITSA/PATRA–ATHINA–SOFIA–BUDAPEST © EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries Cartography: Energy and Transport DG, 9/3/2005 priority projects Existing Planned Priority axis No 7 Priority sections Other priority axes Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
12/2008 – Instrumentul pentru politici structurale de preaderare (ISPA), 2000-2006 FIGURA 10 27 REŢELELE TENT MOTORWAY AXIS Trans-European transport network IGOUMENITSA/PATRA–ATHINA–SOFIA–BUDAPEST © EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries Cartography: Energy and Transport DG, 9/3/2005 PROJECT No 7 priority projects Existing Planned Priority axis No 7 Priority sections Other priority axes Raportul special nr.
FIGURE 11 28 TENT NETWORK © EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries Cartography: Energy and Transport DG, 4/6/2008 Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 ISPA projects 2004–08 countries ISPA project TEN railway TEN road 
12/2008 – Instrumentul pentru politici structurale de preaderare (ISPA), 2000-2006 FIGURA 11 28 REŢEAUA TENT © EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries Cartography: Energy and Transport DG, 4/6/2008 Raportul special nr.
29 CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS 43. 
29 CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI 43.
The Court’s main conclusions are as follows. (a) A coherent strategic framework was in place and national ISPA strategies proved to be a good programming tool clearly identifying needs, objectives and resources. 
Principalele concluzii ale Curţii sunt următoarele: (a) A existat un cadru strategic coerent, iar strategiile naţionale ISPA s-au dovedit a fi un bun instrument de programare, permiţând identificarea cu claritate a nevoilor, a obiectivelor și a resurselor.
Nonetheless, projects were not always adequately prepared by applicants. 
Cu toate acestea, proiectele nu au fost întotdeauna întocmite în mod corespunzător de către solicitanţi.
This was partly due to the fact that three important guidance documents were provided late in relation to the first wave of applications by the Commission (see paragraphs 16 to 24). (b) Projects were often not implemented as planned. 
Această situaţie a fost parţial cauzată de faptul că trei documente de orientare importante nu au fost furnizate în timp util de către Comisie pentru primul val de solicitanţi (a se vedea punctele 16-24). (b) Adesea, proiectele nu au fost implementate conform planificărilor.
Financing plans had to be adjusted to changed circumstances and almost all the projects were experiencing significant delays, mainly related to the length of the procedures (at the level of the Commission and of the beneficiary countries) and to weaknesses in the planning process (at the level of beneficiary countries) (see paragraphs 25 to 36). (c) The Court’s audit included five completed projects and 27 projects which are still in progress. 
Planurile de finanţare au necesitat adaptarea la circumstanţe modificate și aproape toate proiectele s-au confruntat cu întârzieri semnificative, legate în special de procedurile îndelungate (la nivelul Comisiei și al ţărilor beneficiare), precum și de deficienţe apărute în procesul de planificare (la nivelul ţărilor beneficiare) (a se vedea punctele 25-36). (c) Auditul Curţii a inclus cinci proiecte finalizate și 27 de proiecte care se află în curs de desfășurare.
Three of the completed projects were environmental. 
Trei dintre proiectele finalizate priveau sectorul mediului.
The other two completed projects were transport related. 
Celelalte două proiecte finalizate erau legate de sectorul transporturilor.
The audit shows that they contribute to the improvement of the trans-European network in the respective beneficiary states. 
Auditul a arătat că aceste proiecte contribuie la îmbunătăţirea reţelei transeuropene în statele beneficiare respective.
Furthermore, the audit suggests that the 27 projects still in progress are likely to achieve the objectives if implemented as planned (see paragraphs 37 to 42). 
Pe lângă aceasta, rezultatele auditului sugerează că cele 27 de proiecte aflate în curs de desfășurare ar trebui să își atingă obiectivele, cu condiţia să fie implementate conform planificărilor (a se vedea punctele 37-42).
The Court recommends that the Commission closely follows up the implementation of ISPA. 
Curtea recomandă Comisiei să monitorizeze îndeaproape punerea în aplicare a ISPA.
The Commission should, in particular, examine how delays in the implementation of projects could be avoided or reduced in the future, when implementing similar instruments. 
Comisia ar trebui să examineze în special modalităţile de evitare sau de reducere pe viitor a întârzierilor apărute în implementarea proiectelor din cadrul unor instrumente similare.
In the Court’s view, this may require more rigorous and realistic planning by projects’ applicants/managers and ways to speed up the procedures, both at the Commission level and within national administrations of beneficiary countries. 
Pentru a atinge acest obiectiv, în opinia Curţii, va fi necesar ca solicitanţii de finanţare/managerii de proiect să asigure o planificare mai riguroasă și mai realistă și să se identifice modalităţi de accelerare a procedurilor, atât la nivelul Comisiei, cât și la nivelul administraţiilor naţionale din ţările beneficiare.
This report was adopted by the Court of Auditors in Luxembourg at its meeting of 11 December 2008. For the Court of Auditors Vítor Manuel da Silva Caldeira President Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
Prezentul raport a fost adoptat de Curtea de Conturi la Luxemburg, în ședinţa sa din 11 decembrie 2008. Pentru Curtea de Conturi Vítor Manuel da Silva Caldeira Președinte Raportul special nr. 12/2008 – Instrumentul pentru politici structurale de preaderare (ISPA), 2000-2006
ANNEX I 30 Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 STRATEGY PREPARATION APPRAISAL TENDERING MONITORING COMPLETION Production of an ISPA strategy containing: Application, including the production of: Activities include: • Review and approval of tender dossiers • Supervision of contract implementation • Review and approval of: • presentation of plan for alignment of EU and national policies • feasibility study • appraisal missions to applicant country • Tender evaluations, including mobilisation of necessary expertise • Monitoring of physical and financial progress through indicators → Final report → Closure • national needs assessment • environmental impact • Ex post evaluation • project identification • financing plan Key activity: • formal feedback to beneficiary country on draft ISPA strategy • general maintenance plan • formal feedback to applicant on content of application ISPA PROJECT MANAGEMENT STAGES AND KEY COMMISSION ACTIVITIES1 • cost–benefit analysis • mobilisation of expertise required to assess technical content of applications statements • Final payment assessment • • Selection of winning bids • Mid-term evaluation • timetable for implementation • inter-service consultation (ISC) Contracting 1 As stated in Council Regulations (EC) No 1267/1999, (EC) No 1266/1999 and (EC) No 2382/2001 and according to the ECA audit criteria. 
ANEXA I 30 Raportul special nr. 12/2008 – Instrumentul pentru politici structurale de preaderare (ISPA), 2000-2006 Strategie Întocmire Evaluare Procedura de achiziţii publice Monitorizare Finalizare Elaborarea unei strategii ISPA, care include: Cererea de finanţare, care conţine: Activităţile includ: • supravegherea punerii în aplicare a contractului • examinarea și aprobarea: • prezentarea unui plan de aliniere • studiul de fezabilitate → raportului final a politicilor comunitare și a celor naţionale • analiza costuri-beneficii • evaluarea ofertelor, inclusiv mobilizarea expertizei • necesare • • plata finală evaluarea • evaluarea nevoilor naţionale • planul de finanţare • consultarea interservicii • (ISC) evaluarea intermediară • identificarea proiectelor • calendarul de desfășurare • feedback adresat pe cale oficială solicitantului cu privire la conţinutul cererii selectarea ofertelor câștigătoare Activitate-cheie: • planul general de întreţinere • atribuirea contractelor • feedback adresat pe cale oficială ţării beneficiare cu privire la proiectul de strategie ISPA ETAPELE GESTIONĂRII PROIECTELOR ISPA ȘI ACTIVITĂŢILECHEIE ALE COMISIEI1 • evaluarea impactului asupra mediului ex post • misiuni de evaluare în ţările solicitante • examinarea și aprobarea dosarelor depuse în cadrul procedurilor de ofertare • mobilizarea expertizei necesare pentru evaluarea conţinutului tehnic al cererilor • monitorizarea progreselor din punct de vedere fizic și financiar prin intermediul indicatorilor → a declaraţiilor de închidere 1 În conformitate cu dispoziţiile Regulamentelor (CE) nr.
Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 31 
Raportul special nr. 12/2008 – Instrumentul pentru politici structurale de preaderare (ISPA), 2000-2006 31
32 Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 REPLY OF THE COMMISSION 
32 Raportul special nr. 12/2008 – Instrumentul pentru politici structurale de preaderare (ISPA), 2000-2006 RĂSPUNSURILE COMISIEI
33 EXECUTIVE SUMMARY III. 
33 SINTEZĂ III.
Guidance was also given through the detailed application forms and existing explanations of procurement procedures. 
S-au oferit de asemenea îndrumări prin intermediul formularelor detaliate de cerere și prin explicaţiile disponibile cu privire la procedurile de achiziţie.
The delays and changes in planning which occurred in many of the early projects were hard to avoid given the lack of experience in managing major infrastructure projects and the need for ex ante control of tendering procedures. 
Având în vedere lipsa experienţei în gestionarea proiectelor de infrastructură semnificative și necesitatea unui control ex ante al procedurilor de procedurilor de licitaţie, nu au putut fi evitate întârzierile și modificările de planificare survenite în cadrul multor proiecte iniţiale.