natgillin/translations-raw huggingface dataset:
18 ECA special report 18/2018 ‘Is the main objective of the preventive arm of the Stability and Growth Pact delivered?’ (http://eca.europa.eu). 
18 Raportul special 18/2018: „Este atins obiectivul principal al componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere (PSC)?” (http://eca.europa.eu).
19 ECA special report 03/2018 ‘Audit of the Macroeconomic Imbalance Procedure (MIP)’ (http://eca.europa.eu). 
19 Raportul special 03/2018: „Audit al procedurii privind dezechilibrele macroeconomice (PDM)” (http://eca.europa.eu).
20 These were euro-area Member States selected either because they had high debt, because their budgetary frameworks had shown significant improvement or because they had had an IFI in place for a long time. 11 
20 Aceste state membre din zona euro au fost selectate fie deoarece aveau o rată de îndatorare ridicată, fie deoarece cadrele lor bugetare înregistraseră o îmbunătățire semnificativă, sau deoarece dispuneau deja de o instituție fiscal-bugetară independentă de mult timp. 12
14 We derived our audit criteria from various sources: (i) legal documents; (ii) Commission documents and benchmarks; and (iii) documents issued and standards developed by different EU Institutions, other international organisations or researchers. 
14 Criteriile de audit ale Curții au fost formulate pe baza diferitor surse: (i) documente juridice; (ii) documente și criterii de referință ale Comisiei; și (iii) documente publicate și standarde elaborate de diferite instituții ale UE, de alte organizații internaționale sau de către cercetători.
Further details are provided in the relevant sections of this report. 
Mai multe detalii în acest sens sunt furnizate în secțiunile corespunzătoare ale prezentului raport.
15 We collected our audit evidence based on: (a) a review of relevant Commission and EFB documentation; (b) a review of publications, guidelines and standards from international organisations (the IMF, the OECD, the World Bank) as well as relevant independent institutes and academic literature; (c) an online survey of IFIs in the EU to which 31 IFIs from 26 Member States21 responded; (d) interviews with staff from the Directorate-General for Economic and Financial Affairs (DG ECFIN); (e) interviews with staff from relevant Ministries, IFIs, Central Banks and think tanks in our sample of eight Member States to obtain feedback on the EU requirements and their application. 
15 Curtea a colectat probele de audit pe baza: (a) examinării unor documente relevante ale Comisiei și ale EFB; (b) analizei unor publicații, orientări și standarde ale organizațiilor internaționale (FMI, OCDE, Banca Mondială) și ale unor institute independente, precum și a literaturii de specialitate relevante; (c) unui sondaj online adresat instituțiilor fiscal-bugetare independente din UE, la care au răspuns 31 de astfel de instituții din 26 de state membre21; (d) interviurilor cu personalul Direcției Generale Afaceri Economice și Financiare din cadrul Comisiei (DG ECFIN); (e) interviurilor desfășurate cu membri ai personalului din ministerele de resort, din instituțiile fiscal-bugetare independente, din bănci centrale și din grupuri de reflecție din cele opt state membre din eșantion, pentru a obține feedback cu privire la cerințele UE și la aplicarea acestora.
16 This special report is intended to contribute to the discussions at the European Parliament and the Council on the 2017 draft Directive on strengthening fiscal responsibility and the medium-term budgetary orientation in the Member States as proposed by the Commission. 
16 Prezentul raport special are scopul de a contribui la discuțiile din cadrul Parlamentului European și al Consiliului cu privire la proiectul de directivă din 2017 privind consolidarea responsabilității fiscal-bugetare și a orientării bugetare pe termen mediu în statele membre, conform propunerii Comisiei.
12 21 In 5 of the 28 Member States, 2 institutions share the tasks of an IFI. 
13 21 În cinci dintre cele 28 de state membre, există câte două instituții diferite care își împart sarcinile unei astfel de instituții fiscal-bugetare independente.
Observations The EU legal requirements provided impetus for improving national budgetary frameworks but leave room for improvement 17 As expected, the EU legislative actions (see paragraphs 05 to 10) provided an impetus to strengthening NBFs in EU Member States. 
Observații Cerințele juridice ale UE au oferit un impuls în direcția îmbunătățirii cadrelor bugetare naționale, dar mai este loc de îmbunătățiri 17 Conform așteptărilor, acțiunile legislative ale UE (a se vedea punctele 05-10) au constituit un impuls pentru consolidarea cadrelor bugetare naționale în statele membre ale UE.
As Figure 1 illustrates, the number of national fiscal rules and IFIs have increased significantly following the adoption of Directive 2011/85. 
După cum este ilustrat în figura 1, numărul regulilor fiscale naționale și al instituțiilor fiscal-bugetare independente a crescut semnificativ în urma adoptării Directivei 2011/85.
Figure 1 – National fiscal rules and IFIs in the EU Member States 13 (a) Number of national fiscal rules in Member States by type, 1990-2017 113 (b) Number of IFIs becoming operational in the EU per year 0 1926 1945 1989 1994 2001 2007 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2017 2018 120 100 80 60 40 20 8 7 6 5 4 3 2 64 102 103 106 77 01 1990 1995 2000 2006 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Budget-balance rule Expenditure rule Debt rule Revenue rule Note: In 2011 (red line), Directive 2011/85 was adopted. 
Figura 1 – Regulile fiscale naționale și instituțiile fiscal-bugetare independente în statele membre ale UE 14 (a) Numărul de reguli fiscale naționale în statele membre, în funcție de tipul lor, 1990-2017 (b) Numărul de instituții fiscal-bugetare independente devenite operaționale în UE, pe ani 1926 1945 1989 1994 2001 2007 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2017 2018 120 100 80 60 40 20 0 113 8 7 6 5 4 3 2 1 0 106 102 103 77 64 1990 1995 2000 2006 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Regula echilibrului bugetar Regula privind cheltuielile Regula privind datoria Regula privind veniturile Notă: În 2011 (linia roșie) a fost adoptată Directiva 2011/85.
18 However, the different elements of NBFs are currently governed by a fragmented legal framework (see Figure 2). 
18 Cu toate acestea, diferitele elemente ale cadrelor bugetare naționale sunt în prezent reglementate de un cadru juridic fragmentat (a se vedea figura 2).
These different elements are: (i) the numerical fiscal rules, (ii) the correction mechanism, (iii) the MTBFs, (iv) the IFIs, and (v) the budgetary procedures. 
Aceste elemente diferite sunt: (I) regulile fiscale numerice, (ii) mecanismul de corecție, (iii) cadrele bugetare pe termen mediu, (iv) instituțiile fiscal-bugetare independente și (v) procedurile bugetare.
Figure 2 – Fragmentation of legal framework 14 Regulation 473/2013 2017 draft Directive Numerical fiscal rules Directive 2011/85 Fiscal Compact Correction mechanism MTBF IFIs Budgetary procedures ApplicabilitytoMember States 28* 22 (including 19 euro-area Member States) 19 euro-area Member States - Focused on Only vaguely referred to No new requirements Source: ECA, * Some provisions are not applicable for the United Kingdom. 
Figura 2 – Fragmentarea cadrului juridic 15 Directiva 2011/85 Regulamentul 473/2013 Proiectul de directivă din 2017 Pactul bugetar Reguli fiscalenumerice Mecanismul decorecție Cadre bugetare pe termen mediu Instituții fiscal-bugetare i ndependente Proceduri bugetare Aplicabilitateîn statelemembre 28* 22 (inclusiv 19 state membre dinzona euro) 19 state membre dinzona euro - Aspectul este abordat în mod specific Doar referiri vagi Nicio cerință nouă Sursa: Curtea de Conturi Europeană, * Unele dispoziții nu se aplică în cazul Regatului Unit.
19 Various acts of different legal nature (EU law and Intergovernmental Treaty) coexist: o o o their degree of enforceability varies (the Court of Justice of the EU can only rule on the transposition of the TSCG; in relation to the application of the TSCG, the EU institutions do not have any power to ensure that the national legislation transposing it is enforced); while certain provisions are enshrined in regulations, which are directly applicable, others are set out in a directive, which Member States are given time to transpose and are free to decide how to apply, resulting in greater heterogeneity of national frameworks; the degree of applicability to certain Member States varies, in particular depending on whether they are in the euro area. 20 The Commission drafted Directive 2011/85 within a very short period of time (three months). 
19 Coexistă o multitudine de acte cu caracter juridic diferit (dreptul UE și Tratatul interguvernamental): o o o gradul lor de aplicabilitate variază (Curtea de Justiție a UE nu poate pronunța hotărâri decât cu privire la transpunerea TSCG; în legătură cu aplicarea TSCG, instituțiile UE nu au competența de a se asigura că legislația națională care transpune acest tratat este efectiv pusă în aplicare); în timp ce anumite dispoziții sunt consacrate în regulamente, care sunt direct aplicabile, altele sunt prevăzute într-o directivă, pe care statele membre nu trebuie să o transpună imediat și în legătură cu care sunt libere să decidă cu privire la modul de aplicare, ceea ce conduce la o mai mare eterogeneitate a cadrelor naționale; gradul de aplicabilitate în anumite state membre variază, în special în funcție de apartenența lor la zona euro.
It emphasised that Directive 2011/85 should be regarded as a set of “minimum requirements”, rather than as representing best practice, or even the desirable features for an MTBF. 
20 Comisia a elaborat Directiva 2011/85 într-o perioadă foarte scurtă de timp (trei luni), subliniind că aceasta ar trebui să fie privită mai curând ca un set de „cerințe minime”, decât ca un set de bune practici sau de caracteristici ideale ale unui cadru bugetar pe termen mediu.
It stated that embedding best practices into the EU legal framework “would not have been compatible with the considerable differences across Member States' administrative and institutional structures”22. 
Comisia a afirmat că încorporarea de bune practici în cadrul Cadre bugetare naționale
21 As mentioned in paragraph 09, the 2017 draft Directive was meant to incorporate the substance of the TSCG into EU law. 
21 După cum s-a menționat la punctul 09, proiectul de directivă din 2017 avea drept scop să încorporeze fondul TSCG în legislația UE.
The Commission did not opt for a word-by-word transposition but for what it calls a “teleological approach”, i.e. incorporation focusing on the Fiscal Compact's underlying objective: convergence to prudent levels of public debt. 
Comisia nu a optat pentru o transpunere literală, ci pentru ceea ce numește o „abordare teleologică”, înțelegând prin aceasta o încorporare axată pe obiectivul de bază al pactului bugetar: convergența cu niveluri prudente ale datoriei publice.
In practice, the 2017 draft Directive requires, among other things, an MTO in terms of a structural balance that ensures compliance with the debt-to-GDP ceiling enshrined in the TFEU, but without setting any numerical ceiling. 
În practică, proiectul de directivă din 2017 prevede, printre altele, stabilirea unui obiectiv pe termen mediu, exprimat ca sold structural, care să asigure respectarea plafonului prevăzut în TFUE pentru ponderea datoriei în PIB, dar fără a stabili un plafon numeric.
22 The European Central Bank (ECB) stated in an opinion that “the provisions of this Directive deviate substantially from those of the Fiscal Compact, which may lead to a weakening of the rules of the Fiscal Compact”23. 
22 Banca Centrală Europeană (BCE) a afirmat într-un aviz că „dispozițiile directivei propuse diferă semnificativ de cele ale pactului fiscal, ceea ce poate conduce la o slăbire a normelor pactului fiscal”23.
In addition, it should be noted that the 2017 draft Directive was proposed before carrying out the review of the suitability of Directive 2011/85 (the “suitability review”) or the assessment on the functioning of the Two-Pack. 
În plus, ar trebui remarcat faptul că proiectul de directivă din 2017 a fost propus înainte de a se efectua evaluarea caracterului adecvat al Directivei 2011/85 („evaluarea caracterului adecvat”) sau evaluarea funcționării „pachetului de două”.
23 We assessed whether requirements in the current legal framework were appropriate and whether the 2017 draft Directive addressed any identified shortcomings. 
23 Curtea a evaluat dacă cerințele juridice actuale erau adecvate și dacă proiectul de directivă din 2017 aborda deficiențele identificate.
We did this for the following three aspects: (a) correction mechanism; (b) medium-term budgetary frameworks; (c) independent fiscal institutions. 
Această evaluare s-a axat pe următoarele trei aspecte: (a) mecanismul de corecție; (b) cadrele bugetare pe termen mediu; (c) instituțiile fiscal-bugetare independente.
Shortcomings in the provisions on the correction mechanism 24 Directive 2011/85 introduced for the first time the concept of a correction mechanism, referred to as “the consequences in the event of non-compliance”. Beyond this, however, it did not lay down specific requirements regarding its design and application. 
Deficiențe ale dispozițiilor privind mecanismul de corecție 24 Directiva 2011/85 a introdus pentru prima dată conceptul de mecanism de corecție, sub denumirea de „consecințele unei eventuale nerespectări a regulilor”. dar nu a stabilit și cerințe specifice cu privire la conceperea și aplicarea unui astfel de mecanism.
15 23 ECB (2018), CON/2018/25. 
23 BCE (2018), CON/2018/25.
25 The TSCG requires an automatic triggering of the correction mechanism in case of significant observed deviations from the MTO. 
25 TSCG prevede o declanșare automată a mecanismului de corecție în cazul constatării unei deviații semnificative de la obiectivul pe termen mediu.
It does not directly lay down specific requirements on the design and application of the mechanism, but tasked the Commission with producing common principles, which Member States should apply in designing national correction mechanisms. 
Directiva nu stabilește în mod direct cerințe specifice privind conceperea și aplicarea mecanismului, dar îi încredințează Comisiei sarcina de a elabora principii comune, pe care statele membre ar trebui să le aplice la elaborarea mecanismelor de corecție naționale.
The Commission issued these principles in June 2012. 
Comisia a publicat aceste principii în iunie 2012.
26 Despite being endorsed at a political level24, the principles are not binding as they were published in a Commission Communication and thus have no legal effect other than serving as a basis for the mechanisms the contracting parties were to put in place. 
26 Deși ele au fost avizate la nivel politic24, principiile nu sunt obligatorii, dat fiind că au fost publicate într-o comunicare a Comisiei și, prin urmare, nu au efect juridic, ele doar servind drept bază pentru mecanismele pe care părțile contractante trebuiau să le instituie.
As regards the activation of the correction mechanism (principle 3), the Commission has suggested that the correction mechanism’s trigger points could rely on either EU-level criteria, country-specific criteria, or both. 
În ceea ce privește activarea mecanismului de corecție (principiul 3), Comisia a sugerat ca factorii declanșatori ai mecanismului de corecție să se bazeze fie pe criterii la nivelul UE, fie pe criterii specifice fiecărei țări, sau pe ambele tipuri de criterii.
However, two-thirds of Member States opted to mirror the EU-level criteria rather than having specific national ones. 
Cu toate acestea, două treimi din statele membre au ales să reflecte mai degrabă criteriile de la nivelul UE decât să recurgă la criterii naționale specifice.
As a result, for these Member States, national correction mechanisms are unlikely to be triggered earlier than the EU correction mechanism under the preventive arm of the SGP. 
Prin urmare, pentru aceste state membre, este puțin probabil ca mecanismele de corecție naționale să fie declanșate mai devreme decât mecanismul de corecție al UE din cadrul componentei preventive a PSC.
27 Regulation 473/2013 lays down certain requirements, including the requirement that independent bodies should provide, where appropriate, assessments regarding the triggering and implementation of correction mechanisms. 
27 Regulamentul 473/2013 stabilește anumite cerințe, inclusiv cerința ca organismele independente să furnizeze, după caz, evaluări privind activarea și punerea în aplicare a mecanismelor de corecție.
However, it does not fully reflect the Commission’s common principles, which had been issued half a year after the Commission’s proposal for Regulation 473/2013. 
Cu toate acestea, regulamentul nu reflectă pe deplin principiile comune ale Comisiei, care fuseseră publicate la jumătate de an de la propunerea aferentă a Comisiei.
For example, it does not indicate that: o the correction should be consistent with any recommendations made by the Commission to the Member State concerned under the SGP in terms of size and timeline (principle 2); o activation triggers may comprise EU-driven or country-specific criteria (principle 3); o larger deviations from the MTO or the adjustment path towards it should lead to larger corrections (principle 4). 
De exemplu, regulamentul nu precizează dacă: o corecția ar trebui să fie în concordanță cu eventualele recomandări adresate de Comisie statului membru în cauză în temeiul PSC în ceea ce privește dimensiunea și calendarul (principiul 2); o factorii declanșatori pot să cuprindă criterii legate de UE sau criterii specifice fiecărei țări (principiul 3); o cu cât deviațiile de la obiectivul pe termen mediu sau de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii acestuia sunt mai mari, cu atât corecțiile trebuie să fie mai ample (principiul 4).
24 European Commission (2017), C(2017) 1201 final, ‘Report from the Commission presented under Article 8 of the Treaty on Stability, Coordination and Governance in the Economic and Monetary Union’, p. 
24 Comisia Europeană (2017), C(2017) 1201 final: Report from the Commission presented under Article 8 of the Treaty on Stability, Coordination and Governance in the Economic and Monetary Union, p.
28 The 2017 draft Directive likewise does not fully reflect the Commission’s common principles. 
17
For example, it omits to mention that the correction mechanism’s trigger points may rely on either EU-level criteria, country-specific criteria, or both. 
De exemplu, acesta omite să menționeze că factorii declanșatori ai mecanismului de corecție se pot baza fie pe criterii de la nivelul UE, fie pe criterii specifice fiecărei țări, sau pe ambele tipuri de criterii.
29 Lastly, as highlighted by the ECB, the 2017 draft Directive does not define the term “significant observed deviation”, i.e. the circumstances under which the mechanism is to be activated, and does not contain any further guidance regarding its scope. 
29 În fine, astfel cum a subliniat BCE, proiectul de directivă din 2017 nu definește ce anume se înțelege prin „constatarea unei deviații semnificative”, și anume circumstanțele în care mecanismul urmează să fie activat, și nu conține nicio orientare suplimentară cu privire la domeniul său de aplicare.
The requirement to take into account the nature and size of a deviation is vague, and may result in correction measures that are very broad and lacking in substance25. 
Cerința de a lua în considerare natura și mărimea unei deviații este vagă și poate avea drept rezultat măsuri de corecție foarte generale și lipsite de substanță25.
Shortcomings in the provisions on medium-term budgetary frameworks 30 We compared the requirements set by Directive 2011/85 with the standards and best practices recommended by the IMF, the OECD and the World Bank at the time Directive 2011/85 was drafted. 
Deficiențe ale dispozițiilor privind cadrele bugetare pe termen mediu 30 Curtea a comparat cerințele stabilite de Directiva 2011/85 cu standardele și bunele practici recomandate de FMI, OCDE și Banca Mondială la momentul elaborării Directivei 2011/85.
Three of these standards and best practices were not taken up in Directive 2011/85 (see Table 1, lines in bold). 
Trei dintre aceste standarde și bune practici nu au fost preluate în Directiva 2011/85 (a se vedea tabelul 1, liniile îngroșate).
Compared with the latest IMF/OECD standards and best practices, Directive 2011/85 falls short in respect of two more issues. 
În comparație cu cele mai recente standarde și bune practici ale FMI/OCDE, Directiva 2011/85 nu acoperă alte două aspecte.
Thus, in total, 5 out of the 13 standards and best practices were not reflected in Directive 2011/85. This is despite the fact that, at the time Directive 2011/85 was drafted, the Commission’s views on these issues (see Annex II) were in line with those of international bodies. 
Astfel, în total, 5 dintre cele 13 standarde și bune practici nu au fost reflectate în Directiva 2011/85, în pofida faptului că, la momentul elaborării acesteia, punctele de vedere ale Comisiei cu privire la aspectele în cauză (a se vedea anexa II) erau în concordanță cu cele ale organismelor internaționale.
17 25 ECB (2018), CON/2018/25. 
18 25 BCE (2018), CON/2018/25.
Table 1 – Differences between IMF/OECD standards and best practices and Directive 2011/85 requirements 18 MTBF Characteristics IMF/OECD Directive 2011/85 At least 3-year MTBF framework  Comprehensive coverage of general government  Full alignment with government's fiscal policy objectives and macroeconomic forecasts  Projections of future revenue and expenditure at current policies distinct from fiscal impact of new policy measures  Estimated cost of tax expenditure  Budget preparation process for capital and recurrent spending fully integrated  Reliable forward estimates of spending in out-years26  Assessment of long-term sustainability of public finance  A single process for preparing MTBF and annual budget, and fully integrated documentation  Forward-looking expenditure controls (carryovers, multiyear expenditure commitments, buffers, etc.)  Monitoring and accountability mechanisms  Indicative ceilings for out-years  Spending estimates for out-years rolled over from one MTBF to the next  Note:: included,: partially included,: not included Source: ECA based on OECD (2004), ‘The Legal Framework for Budget Systems’; IMF (2007), ‘Manual on Fiscal Transparency’; IMF (2010), Lienert, I. and Fainboim, I., ‘Reforming Budget Systems Laws’. 26 Any year beyond the current budget/fiscal year. 
Tabelul 1 – Diferențele dintre standardele și bunele practici ale FMI/OCDE și cerințele Directivei 2011/85 19 Caracteristicile cadrului bugetar pe termen mediu FMI/OCDE Directiva 2011/85 Cel puțin trei ani pentru un cadru bugetar pe termen mediu  Acoperire exhaustivă a administrației publice  Aliniere deplină la obiectivele politicii fiscal-bugetare și la previziunile macroeconomice ale guvernului  Previziuni privind veniturile și cheltuielile viitoare pe fondul politicilor actuale, distincte de impactul fiscal al noilor măsuri de politică  Costul estimat al cheltuielilor fiscale  Integrarea completă a procesului de întocmire a bugetului pentru cheltuieli de capital și pentru cheltuieli recurente  Estimări fiabile ale cheltuielilor pentru exercițiile ulterioare26  Evaluare a viabilității pe termen lung a finanțelor publice  Un proces unic pentru elaborarea cadrului bugetar pe termen mediu și a bugetului anual și o documentație complet integrată  Controale prospective privind cheltuielile (reportări, angajamente privind cheltuielile multianuale, rezerve bugetare etc.)  Mecanisme de monitorizare și de asigurare a răspunderii de gestiune  Plafoane indicative pentru exerciții ulterioare  Estimări privind cheltuielile pentru exerciții ulterioare, reînnoite de la un cadru bugetar pe termen mediu la următorul  Notă:: inclusă,: parțial inclusă,: neinclusă Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza documentelor următoare: OCDE (2004), The Legal Framework for Budget Systems; FMI (2007), Manual on Fiscal Transparency; FMI (2010), Lienert, I. și Fainboim, I., Reforming Budget Systems Laws.