natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Combining the five ESI funds in one umbrella regulation and one partnership agreement for each Member State offers potential advantages in terms of the coherence of the EU action. 
Combinând cele cinci fonduri ESI într-un singur regulament-cadru și într-un singur acord de parteneriat pentru fiecare stat membru, se pot obține unele beneficii în ceea ce privește coerența acțiunii UE.
However, different rules continue to apply at fund level and, as a result, at programme level. 
Totuși, la nivelul individual al fiecărui fond și, prin urmare, la nivelul individual al fiecărui program, continuă să se aplice norme diferite.
What are partnership agreements and programmes? 
Ce sunt acordurile de parteneriat și programele?
Partnership agreements between the Commission and each Member State lie at the heart of the ESI funds framework. 
Acordurile de parteneriat dintre Comisie și fiecare stat membru stau la baza cadrului aferent fondurilor ESI.
They outline each country’s development needs and, for each of the ESI funds, set out a summary of the main results expected for each selected thematic objective. 
Acestea prezintă necesitățile în materie de dezvoltare ale fiecărei țări în parte și, pentru fiecare dintre fondurile ESI, rezumă principalele rezultate preconizate pentru fiecare dintre obiectivele tematice selectate.
On the basis of these agreements, Member States establish programmes for each fund (or for several funds) setting out the priorities for the country or region concerned. 
Statele membre elaborează programe pentru fiecare fond (sau pentru mai multe fonduri) pe baza acestor acorduri de parteneriat, stabilind prioritățile pentru țara sau regiunea în cauză.
Overall results 22 The focus on results should be further improved, in particular in the partnership agreements. 
Rezultate globale 22 Ar trebui să se pună un accent mai mare pe rezultate, în special în cadrul acordurilor de parteneriat.
Although some progress has been made, the focus on results needs to be strengthened. 
Deși au fost obținute unele progrese, accentul pus pe rezultate trebuie să fie și mai puternic.
In some of the partnership agreements examined, the expected results were vague and often expressed in qualitative terms, without stating the magnitude of change. 
În unele dintre acordurile de parteneriat examinate, rezultatele preconizate erau vagi și erau adesea exprimate în termeni calitativi, fără să se precizeze amploarea schimbării preconizate.
We recommend that the Commission proposes to the legislator that Member States include in their partnership agreements and programmes the quantified results that the funding is expected to achieve. 
Recomandăm Comisiei să propună legiuitorului ca statele membre să aibă obligația de a include în acordurile lor de parteneriat și în programele lor rezultatele cuantificate pe care intenționează să le obțină cu ajutorul finanțării primite.
It will be difficult for the Commission to monitor and report consistently on thematic objectives for all five ESI funds and, hence, on the contribution of these funds to Europe 2020. 
Va fi dificil pentru Comisie să monitorizeze și să raporteze în mod coerent cu privire la îndeplinirea obiectivelor tematice pentru toate cele cinci fonduri ESI și, în consecință, cu privire la modul în care aceste fonduri au contribuit la Strategia Europa 2020.
High level Europe 2020 targets are not systematically translated into operational targets in partnership agreements and programmes. 
Obiectivele de nivel înalt ale Strategiei Europa 2020 nu sunt transpuse în mod sistematic în obiective operaționale în cadrul acordurilor de parteneriat și al programelor.
In the case of two ESI funds (EARFD and EMFF), legislation does not require that they are structured around thematic objectives. 
În cazul a două fonduri ESI (FEADR și FEPAM), legislația nu impune ca acestea să fie structurate în jurul obiectivelor tematice.
Furthermore, the intro‐ duction of common indicators for each fund is an important step but there are limitations in design which will have a knock‐on effect on the quality of reporting by the Commission. 
Mai mult, introducerea unor indicatori comuni pentru fiecare fond reprezintă un pas important, însă modul în care aceștia au fost concepuți prezintă unele limitări, care vor avea un efect de domino asupra calității rapoartelor Comisiei.
We recommend that all partnership agreements and programmes include common result indicators, where possible shared by the different funds, and designed to monitor progress at the local, Member State and EU level. 
Recomandăm ca toate acordurile de parteneriat și toate programele să includă indicatori comuni de rezultat, care să fie aceiași, în măsura posibilului, pentru diferitele fonduri și care să fie astfel concepuți încât să monitorizeze progresul la nivel local, la nivelul statelor membre și la nivelul UE.
The Commission should make proposals to the legislator to address these issues. 
Comisia ar trebui să prezinte organelor legislative propuneri pentru a remedia aceste probleme.
Poor performance in terms of results achieved does not prevent Member States benefitting from the performance reserve. 
O performanță slabă la nivelul rezultatelor obținute nu înseamnă că statele membre pierd rezerva de performanță.
The performance reserve should be the main incentive for the Member States to continue to focus on performance once the programmes have started. 
Rezerva de performanță ar trebui să fie principalul stimulent pentru ca statele membre să pună în continuare accentul pe performanță și după demararea programelor.
A small proportion of EU funding at programme level can be held back and only made available if certain targets are met. 
O mică parte din finanțarea UE acordată la nivel de programe poate fi reținută și pusă ulterior la dispoziția statelor membre numai dacă sunt îndeplinite anumite obiective.
However, there are flaws in the arrangements which weaken the performance framework in terms of use of indicators, incentives and focus on results. 
Există însă anumite deficiențe la nivelul acestor mecanisme și acestea afectează cadrul de performanță din punctul de vedere al utilizării indicatorilor, al stimulentelor și al accentului pus pe rezultate.
We recommend that the Commission proposes to the legislator that the performance framework is based, as far as possible, on common result indicators. 
Recomandăm Comisiei să propună organelor legislative ca, în măsura posibilului, cadrul de performanță să se bazeze pe indicatori comuni de rezultat.
Overall results 23 Objectives need to be further adapted to a performance culture There have been improvements in the annual reporting on performance by individual Commission directorates-general (DGs). 
Rezultate globale 23 Obiectivele trebuie să fie mai bine adaptate la o cultură axată pe performanță S-au înregistrat unele îmbunătățiri în ceea ce privește raportarea anuală cu privire la performanță realizată de direcțiile generale din cadrul Comisiei.
This is notable in the central guidance provided for the preparation of programme statements, management plans and annual activity reports. 
Această ameliorare se poate vedea în orientările centrale emise în legătură cu întocmirea fișelor de program, a planurilor de gestiune și a rapoartelor anuale de activitate.
However, reporting is not fully adapted to the transition from the old to the new MFF. 
Cu toate acestea, raportarea nu este pe deplin adaptată la tranziția de la vechiul la noul cadru financiar multianual.
It is often not possible to identify which objectives and targets were kept or updated from the old MFF and which were discontinued. 
Adesea, este imposibil să se identifice care erau obiectivele și nivelurile-țintă care au fost păstrate sau actualizate din vechea perioadă a cadrului financiar multianual și cele la care s-a renunțat.
In the absence of comparable information there is a risk that it is not possible to assess whether previous objectives and targets have been achieved. 
În absența unor informații comparabile, există riscul să nu fie posibil să se evalueze dacă obiectivele și nivelurile-țintă anterioare au fost sau nu au fost îndeplinite.
Weak focus on results and best value for money The 24 special reports we published in 2014 cover a wide range of performance audit subjects which assess whether the EU’s intervention was managed in accordance with the principles of sound financial management (economy, efficiency and effectiveness). 
Nu s‐a pus un accent suficient pe rezultate și pe obținerea celui mai bun raport costuri‐beneficii Cele 24 de rapoarte speciale pe care le-am publicat în 2014 acoperă o gamă largă de teme cu relevanță pentru auditul performanței și urmăresc să analizeze dacă intervențiile UE au fost gestionate în conformitate cu principiile bunei gestiuni financiare (economicitate, eficiență și eficacitate).
We have assessed these reports to highlight whether, in the examined areas, there was a focus on results and whether projects likely to deliver value for money were selected. 
În cadrul acestor rapoarte, am evaluat dacă, în domeniile examinate, s-a pus sau nu s-a pus accent pe rezultate și dacă s-au selectat proiectele susceptibile să prezinte cel mai bun raport costuri-beneficii.
The following are some examples. 
În continuare sunt prezentate câteva exemple în acest sens.
Examples: Weak focus on results In our audit of EuropAid, we concluded that the monitoring and evaluation systems in place did not provide adequate information on results achieved (Special Report No 18/2014). 
Exemple: accent insuficient pe rezultate În urma auditului nostru cu privire la EuropeAid, am concluzionat că sistemele de evaluare și de monitorizare existente nu furnizau informații adecvate cu privire la rezultatele obținute (Raportul special nr. 18/2014).
Similarly, in our report on the External Borders Fund, we found that the responsible authorities did not monitor the achievement of results or did so insufficiently (Special Report No 15/2014). 
În mod similar, în raportul nostru referitor la Fondul pentru frontierele externe, am constatat că autoritățile responsabile nu au monitorizat sau au monitorizat insuficient obținerea rezultatelor (Raportul special nr. 15/2014).
Example: The projects likely to deliver the best value for money have not always been selected Poor project selection was found in our audit of EU-funded airport infrastructure. 
Exemplu: nu întotdeauna au fost selectate proiectele susceptibile să prezinte cel mai bun raport costuri‐beneficii O selecție deficitară a proiectelor a fost constatată în urma auditului nostru privind infrastructurile aeroportuare finanțate de UE.
The need for such investments could only be demonstrated for around half of the projects examined. 
Necesitatea investițiilor respective a putut fi demonstrată doar în cazul a aproximativ jumătate dintre proiectele examinate.
Also, around a third of the airports were not profitable and ran the risk that they would be closed without continuous public support (Special Report 21/2014). Want to know more? 
De asemenea, în jur de o treime din aeroporturi nu erau profitabile, existând riscul ca acestea să trebuiască să fie închise dacă sprijinul financiar public era întrerupt (Raportul special nr. 21/2014). Doriți să aflați mai multe?
All special reports can be found on our website: http://www.eca.europa.eu/en/Pages/AuditReportsOpinions.aspx 
Toate rapoartele speciale sunt disponibile pe site‐ul Curții de Conturi Europene: http://www.eca.europa.eu/ro/Pages/AuditReportsOpinions.aspx
A closer look at revenue 24 and spending areas Note on the naming of Member States in examples: Due to our sampling approach we do not audit transactions in every Member State, beneficiary state and/or region each year. 
O privire mai atentă asupra 24 veniturilor și a domeniilor de cheltuieli Notă privind nominalizarea anumitor state membre în cadrul exemplelor: Dată fiind abordarea pe care am adoptat-o în materie de eșantionare, nu audităm operațiunile din fiecare stat membru, din fiecare stat beneficiar și/sau din fiecare regiune în fiecare an.
The examples of errors given in this document are provided in order to illustrate the most frequent error types. 
Exemplele de erori furnizate în prezentul document au scopul de a ilustra tipurile de eroare cele mai frecvente.
They do not form a basis for drawing conclusions on the individual Member States, beneficiary states and/or regions concerned. 
Ele nu constituie o bază pentru formularea unor concluzii cu privire la statele membre, la statele beneficiare și/sau la regiunile în cauză.
A closer look at revenue and spending areas 25 Revenue €143.9 billion What we audited The audit covered the EU’s revenue, through which it finances its budget. 
25 Auditul a acoperit veniturile Uniunii Europene, cu ajutorul cărora aceasta își finanțează bugetul.
In 2014, revenue contributions calculated on the basis of Member States’ GNI and the VAT collected by them, provided 66 % and 12 % of the total respectively. 
În 2014, contribuțiile la venituri calculate pe baza VNB-ului statelor membre și pe baza TVA-ului perceput de acestea au reprezentat 66 % și, respectiv, 12 % din totalul veniturilor UE.
Traditional own resources, mainly customs duties collected on imports and the sugar production charge collected by Member State administrations on behalf of the EU, provided 12 % of the revenue, with the remaining 10 % being from other sources. 
Resursele proprii tradiționale, în principal taxele vamale percepute pentru importuri și taxa pe producția de zahăr, colectate de administrațiile statelor membre în numele Uniunii, au reprezentat 12 % din venituri. Restul de 10 % provine din alte surse.
Estimated level of error: No 0.0 % (2013: 0.0 %) Our audit of EU revenue GNI and VAT-based EU revenue is calculated on the basis of macroeconomic statistics and estimates provided by Member States. 
Nivelul de eroare estimat: Nu 0,0 % (2013: 0,0 %) În ce constă auditul nostru cu privire la veniturile UE? Veniturile Uniunii Europene bazate pe VNB și pe TVA se calculează pe baza unor statistici și a unor estimări macroeconomice furnizate de statele membre.
Our audit of the regularity of the underlying transactions covers the Commission’s systems for the processing of the data it receives but not the initial generation by the authorities in the Member States. 
Auditul pe care îl efectuăm cu privire la regularitatea operațiunilor subiacente acoperă doar sistemele Comisiei de prelucrare a datelor pe care le primește, nu și modul în care au fost generate inițial datele respective de către autoritățile statelor membre.
As a consequence, our audit conclusion addresses the impact of any errors by the Commission on overall revenue. 
În consecință, concluzia pe care o tragem în urma auditului se referă la impactul pe care eventualele erori produse la nivelul Comisiei îl au asupra veniturilor globale.
For customs duties and sugar levies, we examine the Commission’s treatment of the statements submitted by the Member States and the controls in selected Member States, the receipts of the amounts by the Commission and their recording in the accounts. 
În ceea ce privește taxele vamale și taxele pe producția de zahăr, examinăm modul în care Comisia prelucrează situațiile transmise de statele membre, controalele realizate în anumite state membre selectate în vederea auditului, încasarea de către Comisie a sumelor aferente și modul în care sunt înregistrate acestea în conturi.
Our overall audit evidence indicates that these systems were overall effective and we found no errors in the transactions we tested. 
Ansamblul probelor noastre de audit indică faptul că aceste sisteme sunt, în general, eficace și nu am detectat nicio eroare în cadrul operațiunilor pe care le-am testat.
We draw attention to the updates to GNI data in 2014 that led to adjustments to Member States’ contributions of an unprecedented size, in particular those addressing reservations and those revising Member States’ methods and sources. 
Atragem atenția asupra actualizărilor care au fost aduse, în 2014, datelor VNB, actualizări care au antrenat ajustări de o amploare fără precedent la contribuțiile statelor membre, în special cele operate ca reacție la rezervele formulate și cele care rezultă din revizuirea surselor și a metodelor utilizate de statele membre.
The verification cycles of the Commission for GNI cover a long period. 
Ciclurile de verificare ale Comisiei pentru VNB acoperă perioade lungi de timp.
The resulting corrections can have a significant impact on some Member States’ contributions. 
Corecțiile care pot rezulta în urma acestei verificări pot avea un impact semnificativ asupra contribuțiilor unor state membre.
A closer look at revenue and spending areas 26 In parallel, we identified the need for the Commission to reduce the impact of major revisions made by Member States on methods and sources they use for the compilation of their GNI. 
26 În paralel, am evidențiat faptul că Comisia trebuie să reducă impactul revizuirilor majore pe care le realizează statele membre ca urmare a modificărilor aduse surselor și metodelor utilizate pentru compilarea VNB-ului.
For example, Cyprus and the Netherlands both experienced significant increases in their contributions due to such revisions. 
De exemplu, Cipru și Țările de Jos au înregistrat majorări considerabile ale contribuțiilor lor ca urmare a unor astfel de revizuiri.
The proposals put forward by the Commission in 2013 to manage this risk are still outstanding with no further action having been taken by the Commission to introduce a common EU revision policy. 
Propunerile prezentate de Comisie în 2013 pentru a combate aceste riscuri nu s-au concretizat în niciun fel până acum, iar Comisia nu a mai luat nicio altă măsură pentru introducerea unei politici comune la nivelul UE în materie de revizuiri.
Regarding customs duties, the Member States’ customs authorities perform checks to verify whether tariff and import regulations are respected by importers. 
În ceea ce privește taxele vamale, autoritățile vamale ale statelor membre efectuează controale cu scopul de a verifica dacă reglementările în materie de clasificare tarifară și de import sunt respectate de importatori.
We found, as in previous years, that the quality of these checks varied across the Member States we audited. 
Potrivit constatărilor noastre, ca și în anii anteriori, calitatea acestor controale varia în rândul statelor membre pe care le-am auditat.
We also observed that the updated version of the Customs Audit Guide, issued by the Commission in 2014, does not cover some of the shortcomings we identified in our visits to Member States, such as issues related to how to deal with imports cleared in other Member States. 
De asemenea, am observat că versiunea actualizată a Ghidului privind auditul în domeniul vamal, publicat de Comisie în 2014, nu ține seama de unele dintre deficiențele pe care le-am identificat în cursul vizitelor noastre efectuate în statele membre, cum ar fi, de exemplu, problemele legate de modul în care trebuie să se procedeze în cazul importurilor a căror vămuire a fost efectuată în alte state membre.
What we recommend We recommend that the Commission: ο takes measures to reduce the number of years covered by reservations at the end of the next verification cycle for GNI-based contributions; ο puts in place arrangements to reduce the impact of revisions of methods and sources presented by Member States for the compilation of their GNI; ο improves the guidance given to Member States’ customs authorities for the checks they make; and ο ensures that Member States have the appropriate systems in place for preparing and managing their statements of customs duties and sugar levies. Want to know more? 
Ce recomandăm Recomandăm Comisiei următoarele: ο să ia măsuri în vederea reducerii numărului de exerciții care pot face obiectul unei rezerve la sfârșitul următorului ciclu de verificare pentru contribuțiile pe bază de VNB; ο să instituie mecanisme pentru a se reduce impactul revizuirilor pe care le realizează statele membre ca urmare a modificărilor aduse metodelor și surselor utilizate pentru compilarea VNB-ului; ο să aducă îmbunătățiri orientărilor oferite autorităților vamale din statele membre cu privire la controalele pe care le efectuează acestea; și ο să se asigure că statele membre dispun de sisteme adecvate pentru întocmirea și gestionarea situațiilor contabile privind taxele vamale și taxele pe producția de zahăr.
Full information on our audit of EU revenue can be found in Chapter 4 of the 2014 annual report on the EU budget. 
Informații complete referitoare la auditul nostru cu privire la veniturile UE sunt prezentate în capitolul 4 din Raportul anual pe 2014 privind execuția bugetului UE.
A closer look at revenue and spending areas 27 Competitiveness for growth and jobs €13.0 billion What we audited The objectives of this spending include improving research and innovation, enhancing education systems and promoting employment, ensuring a digital single market, promoting renewable energy and energy efficiency, modernising the transport sector and improving the business environment, especially for small and medium-sized enterprises (SMEs). 
27 Printre obiectivele urmărite de cheltuielile din acest domeniu se numără: intensificarea eforturilor de cercetare și inovare, îmbunătățirea sistemelor de educație și promovarea ocupării forței de muncă, realizarea unei piețe digitale unice, promovarea energiei din surse regenerabile și a eficienței energetice, modernizarea sectorului transporturilor și îmbunătățirea mediului de afaceri, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri).
Research and innovation accounts for about 60 % of spending. 
Cercetarea și inovarea reprezintă aproximativ 60 % din cheltuieli.
Expenditure is made through the seventh framework programme for research and development 2007-2013 (FP7) and Horizon 2020, the new framework programme covering the 2014-2020 period. 
Acestea sunt efectuate prin intermediul celui de Al șaptelea program‐cadru pentru activități de cercetare și de dezvoltare tehnologică (2007‐2013) (PC7) și prin intermediul programului Orizont 2020, noul program-cadru, care acoperă perioada 2014-2020.
Other major spending instruments support education, training, youth and sport (the Lifelong Learning Programme — LLP and Erasmus+); the development of transport infrastructure (the Trans-European Networks Transport Programme — TEN-T and Connecting Europe Facility — CEF); projects in the energy sector (the European Energy Programme for Recovery — EEPR); and the Galileo satellite navigation programme. 
Alte instrumente majore de finanțare sprijină educația, formarea, tineretul și sportul (Programul de învățare pe tot parcursul vieții și Erasmus +), dezvoltarea infrastructurii de transport (programul Rețele transeuropene de transport – TEN-T și Mecanismul pentru interconectarea Europei), proiecte din sectorul energiei (Programul energetic european pentru redresare) și programul Galileo pentru sistemul de radionavigație prin satelit.
Almost 90 % of spending is in the form of grants to private and public beneficiaries, with the Commission reimbursing costs declared by the beneficiaries in project cost statements. 
Aproape 90 % din aceste cheltuieli constau în finanțări acordate beneficiarilor publici și privați, sub forma rambursării de către Comisie a costurilor înscrise de beneficiari în declarațiile de cheltuieli aferente proiectelor.
What we found 1 Equivalent estimated levels of error for 2013 to reflect the new MFF headings. 
Ce am constatat 1 Nivelurile de eroare estimate prezentate aici ca echivalente pentru exercițiul 2013 reflectă noile rubrici din CFM.