natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Observations 32 Comparison between the Commission’s chosen approach and a more conservative one (in billion euro) Commission’s calculation More conservative approach 47.1 18.1 9.0 29.0 29.0 Greening Direct payments without greening Contribution of direct payments - 9 billion euro 38.0 Estimation of contribution of direct payments with a more conservative approach 10 % of direct payments without greening with 40 % marker Greening Source: Commission data and European Court of Auditors’ estimates based on Commission data. 
Observații 32 Comparație între abordarea aleasă de Comisie și o abordare mai prudentă (în miliarde de euro) Calculul Comisiei Abordare mai prudentă 47,1 – 9 miliarde de euro 38,0 Estimare a contribuţiei din partea plăţilor directe în cazul utilizării unei abordări mai prudente 18,1 9,0 29,0 29,0 Înverzire Plăţi directe altele decât cele de înverzire Contribuţia din partea plăţilor directe 10 % din alte plăţi directe decât cele de înverzire, cu un marker de 40 % Înverzire Sursa: Datele Comisiei și estimările Curții de Conturi Europene pe baza datelor furnizate de Comisie.
Applying a different set of tracking coefficients based on internationally established methodologies to the European Agricultural Fund for Rural Development would reduce climate funding by 40 % 55 Regulation (EU) No 215/201437 lays down a methodology for tracking climate spending under each of the five European Structural and Investment Funds. 
Dacă Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală i s-ar aplica un set diferit de coeficienți de urmărire, bazați pe metodologii recunoscute la nivel internațional, s-ar obține o scădere cu 40 % a finanțării disponibile pentru acțiunile în domeniul climatic 55 Regulamentul (UE) nr. 215/201437 stabilește o metodologie de urmărire a cheltuielilor legate de politicile climatice efectuate din fiecare dintre cele cinci fonduri structurale și de investiții europene.
For the European Agricultural Fund for Rural Development, this entails applying the EU climate coefficients to rural development priorities and focus areas, regardless of the measures and sub-measures used to achieve these policy objectives. 
În ceea ce privește Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală, această metodologie presupune aplicarea coeficienților UE pentru obiectivele climatice la prioritățile și domeniile de intervenție din cadrul domeniului de dezvoltare rurală, indiferent de măsurile și de submăsurile utilizate pentru a atinge aceste obiective de politică.
37 Commission Implementing Regulation (EU) No 215/2014 of 7 March 2014 laying down rules for implementing Regulation (EU) No 1303/2013 of the European Parliament and of the Council laying down common provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund, the European Agricultural Fund for Rural Development and the European Maritime and Fisheries Fund and laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund and the European Maritime and Fisheries Fund with regard to methodologies for climate change support, the determination of milestones and targets in the performance framework and the nomenclature of categories of intervention for the European Structural and Investment Funds (OJ L 69, 8.3.2014, p. 
37 Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 215/2014 al Comisiei din 7 martie 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, în ceea ce privește metodologiile privind sprijinul pentru obiectivele legate de schimbările climatice, stabilirea obiectivelor de etapă și a țintelor în cadrul de performanță și nomenclatura categoriilor de intervenție pentru fondurile structurale și de investiții europene (JO L 69, 8.3.2014, p.
Observations 33 56 The Commission deemed the OECD’s ‘Rio markers’ methodology inappropriate in the EAFRD field because the measures have multiple and systematic co-benefits of an environmental, economic or social nature. 
Observații 33 56 Comisia a considerat ca fiind inadecvată metodologia bazată pe „markerii Rio” a OCDE în domeniul FEADR, deoarece măsurile implementate în cadrul acestui fond au efecte benefice secundare multiple și sistematice de natură ecologică, economică sau socială.
The Commission’s approach rightly awards a 100 % climate coefficient to climate-related Union priority 5 ‘Promoting resource efficiency and supporting the shift towards a low-carbon and climate-resilient economy in the agriculture, food and forestry sectors’. 
Abordarea Comisiei atribuie, în mod justificat, un coeficient climatic de 100 % priorității 5 a Uniunii, cu relevanță pentru climă, și anume „Promovarea utilizării eficiente a resurselor și sprijinirea tranziției către o economie cu emisii reduse de carbon și rezilientă la schimbările climatice în sectoarele agricol, alimentar și silvic”.
However, the Commission has applied the same 100 % climate coefficient to all focus areas included under environment-related Union priority 4 ‘Restoring, preserving and enhancing ecosystems related to agriculture and forestry’, despite the difference in focus between these two priorities. 
Comisia a aplicat însă același coeficient climatic de 100 % tuturor domeniilor de intervenție incluse în cadrul priorității 4 a Uniunii, legată de mediu, și anume „Refacerea, conservarea și consolidarea ecosistemelor legate de agricultură și silvicultură”, în pofida faptului că obiectivele vizate de aceste două priorități sunt diferite.
The Commission decided that a coefficient of 40 % was too low due to the characteristics of the rural development measures. 
Comisia a decis că un coeficient de 40 % era prea scăzut având în vedere caracteristicile măsurilor de dezvoltare rurală.
As a result of the Commission’s approach, the 40 % climate coefficient was applied to only 10 % of the planned climate funding under the EAFRD; the remaining 90 % of the planned climate funding is weighted with the 100 % coefficient. 
Ca urmare a abordării Comisiei, coeficientul climatic de 40 % a fost aplicat doar pentru 10 % din finanțarea planificată pentru acțiuni în domeniul climatic în cadrul FEADR; restul de 90 % din finanțarea planificată pentru acțiuni în domeniul climatic a primit un coeficient de 100 %.
57 In the EAFRD, unlike in the other European Structural and Investment Funds, we found that there was a need to use different EU climate coefficients for each measure. 
57 În cazul FEADR, spre deosebire de alte fonduri structurale și de investiții europene, Curtea a constatat că ar fi fost necesar să se aplice pentru fiecare măsură în parte câte un coeficient climatic distinct al UE.
The approach followed for the EAFRD does not distinguish sufficiently between the climate contributions made by different activities, leading to an overestimation of contributions to climate action. 
Abordarea urmată pentru FEADR nu face distincție în suficientă măsură între contribuțiile aduse de diferitele activități la îndeplinirea obiectivului climatic, ceea ce a antrenat o supraestimare a acestor contribuții.
For example, payments for ‘areas under natural constraints’, aiming to prevent land abandonment, were weighted at 100 %. 
De exemplu, plățile pentru „zone care se confruntă cu constrângeri naturale”, care urmăresc să prevină abandonarea terenurilor, au fost ponderate cu 100 %.
While such activities can mitigate climate change depending on the actual land use, this is not assured, and cannot be compared with activities such as forestry, which also receive 100 % (see Box 4). 
Chiar dacă este posibil ca astfel de activități să atenueze schimbările climatice în funcție de destinația efectivă a terenurilor, acest efect nu este garantat, astfel încât aceste activități nu pot fi comparate cu activități precum silvicultura, care primesc, de asemenea, un coeficient de 100 % (a se vedea caseta 4).
Illustration of the difference of rationale between measures Payments for ‘areas under natural constraints’ compensate farmers for disadvantages stemming from natural or other constraints. 
Exemplu de diferență la nivelul raționamentului din spatele măsurilor Plățile pentru „zone care se confruntă cu constrângeri naturale” compensează fermierii pentru dezavantajele care decurg din constrângeri naturale sau de alt tip.
Their ultimate aim is to prevent land abandonment. 
Obiectivul acestor plăți este de a se evita abandonarea terenurilor agricole.
We found that while such payments could help prevent climate change, this was not their primary objective and so a climate coefficient of 40 % would be more prudent. 
Curtea a constatat că, deși astfel de plăți ar putea contribui la prevenirea schimbărilor climatice, nu acesta era obiectivul lor principal, astfel încât un coeficient climatic de 40 % ar fi fost mai pru-dent.
This correction alone would reduce the EAFRD’s contribution to climate funding by 16 %, or 9.2 billion euros, for the 2014-2020 period. 
Doar această corecție poate reduce deja contribuția FEADR la finanțarea acțiunilor în domeniul climatic cu 16 %, respectiv cu 9,2 miliarde de euro, pentru perioada 2014-2020.
Forestry activities like afforestation play an important role in helping to meet some of the key ecological objectives of the EU Rural Development Policy. 
Activitățile forestiere precum împădurirea joacă un rol important, contribuind la realizarea unora dintre obiectivele ecologice principale ale politicii UE de dezvoltare rurală.
Afforestation and the creation of woodland respond to the need to enhance ecosystems and carbon sequestration and to switch to a low-carbon economy. 
Împădurirea și crearea de suprafețe împădurite răspund necesității de consolidare a ecosistemelor și a sechestrării carbonului și de realizare a tranziției către o economie cu emisii reduse de carbon.
Afforestation also helps to prevent natural hazards and fires, and contributes to the adaptation to climate change. 
Împădurirea contribuie, în egală măsură, la prevenirea riscurilor naturale și a incendiilor și la adaptarea la schimbările climatice.
We found that this rationale justified a climate coefficient of 100 %. Box 4 
În opinia Curții, această argumentare justifică atribuirea unui coeficient climatic de 100 %. Caseta 4
Observations 34 58 When assessing the Member States’ rural development programmes, we found that the Commission’s approach had led to more expenditure being labelled as climate action than would have been the case had each measure been reviewed separately and classified according to international standards. 
Observații 34 58 Evaluând programele de dezvoltare rurală ale statelor membre, Curtea a constatat că abordarea Comisiei a condus la calificarea unui volum mai mare de cheltuieli ca fiind cheltuieli pentru acțiuni în domeniul climatic față de situația în care fiecare măsură ar fi fost examinată separat și calificată în conformitate cu standardele internaționale.
In the light of this finding, we revised the climate coefficients (Annex), and estimated, for the whole EU, the revised amount of climate funding from the EAFRD for 2014-2020. 
Curtea a revizuit coeficienții pentru obiectivele climatice din prisma acestei constatări (a se vedea anexa) și a estimat, pentru UE în ansamblu, o valoare revizuită a finanțării din partea FEADR pentru acțiunile în domeniul climatic pentru perioada 2014-2020.
Our estimates suggested that the EAFRD climate amounts should be reduced by 42 %, or by 23.9 billion euros (see Figure 9). 
Estimările Curții sugerează că sumele din partea FEADR pentru acțiunile în domeniul climatic ar trebui să fie reduse cu 42 %, respectiv cu 23,9 miliarde de euro (a se vedea figura 9).
Variation in EAFRD climate amounts (in billion euro) 57.2 23.9 - 42 % Regulation (EU) No 2015/2014 ECA estimates Source: European Court of Auditors’ estimates based on data extracted from SFC2014 via Infoview as at 30 May 2016 — Planned EAFRD expenditure per focus area and measure of approved rural development programmes. 
Diferențele în estimarea sumelor din partea FEADR pentru acțiunile în domeniul climatic (în miliarde de euro) 57,2 23,9 - 42 % Regulamentul (UE) nr. 2015/2014 Estimările Curţii 33,3 Sursa: Estimare a Curții de Conturi Europene, pe baza datelor extrase din sistemul SFC2014, prin intermediul Infoview, la 30 mai 2016 – cheltuielile FEADR planificate pentru fiecare domeniu de intervenție și pentru fiecare măsură din programele de dezvoltare rurală aprobate.
33.3 Figure 9 
Figura 9
Observations 35 59 In the ERDF and CF, the Commission faced similar issues in the classification of expenditure, but managed to apply a more detailed approach. 
Observații 35 59 În ceea ce privește FEDR și Fondul de coeziune, Comisia s-a confruntat cu probleme similare în calificarea cheltuielilor, dar a reușit să aplice o abordare mai detaliată.
We also found good practice within the same budget area as rural development: the LIFE Programme’s tracking practices are more conservative than those of the EAFRD. 
Curtea a identificat unele bune practici în același domeniu bugetar din care face parte și dezvoltarea rurală: practicile de urmărire a cheltuielilor din partea programului LIFE pentru acțiuni în domeniul climatic sunt mai prudente decât cele aplicate pentru FEADR.
Different tracking coefficients are used for the LIFE Programme’s Environment and Climate Action sub-programmes (similar to rural development priorities 4 and 5 respectively) (see Box 5). 
S-au utilizat coeficienți de urmărire distincți pentru subprogramul pentru mediu și pentru cel pentru politici climatice din cadrul programului LIFE (cel dintâi este similar priorității de dezvoltare rurală 4, iar cel de al doilea este similar priorității 5) (a se vedea caseta 5).
Tracking methods applied in the LIFE Programme In the LIFE Programme, in line with the OECD methodology, expenditure items have been assigned to one of three categories: primarily climate-related (100 %); significantly climate-related (40 %); and not climate-related (0 %). 
Metodele de urmărire a cheltuielilor din partea programului LIFE pentru acțiunile în domeniul climatic Posturile de cheltuieli din cadrul programului LIFE au fost clasificate în funcție de următoarele trei categorii, în conformitate cu metodologia OCDE: cu relevanță primordială pentru climat (100 %), cu relevanță semnificativă pentru climat (40 %) și fără relevanță pentru climat (0 %).
Most of the amounts planned to be spent under the Environment sub-programme are tracked with a 40 % coefficient38, while they are tracked with a 100 % coefficient under the Climate Action sub-programme39. 
Majorității sumelor planificate a fi cheltuite în cadrul subprogramului pentru mediu li se atribuie coeficientul de 40 %38, în timp ce sumelor din cadrul subprogramului pentru politici climatice li se acordă un coeficient de 100 %39.
The LIFE Programme provides us with a clear example of a case where environmental expenditure (with a maximum of 40 %) is not fully assimilated to climate, in contrast with practice in the rural development field. 
Programul LIFE oferă un exemplu clar de situație în care anumite cheltuieli pentru mediu (cărora li s-a atribuit maximum coeficientul de 40 %) nu sunt pe deplin asimilate cheltuielilor pentru climă, spre deosebire de practica care este aplicată în domeniul dezvoltării rurale.
38 An example of a typical project under the Environment sub-programme would be the development of wastewater treatment plants to minimise the pollution of receiving waters. 
38 Un exemplu de proiect tipic în cadrul subprogramului pentru mediu ar fi construirea unor stații de epurare a apelor uzate, cu scopul de a se reduce la minimum poluarea corpurilor de apă receptoare.
The main objective is environmental, i.e. reducing pollution, but part of such a project might cover urban drainage networks, thereby contributing to adaptation to climate change, through flood management. 
Obiectivul principal este unul de mediu, și anume reducerea poluării, dar o parte dintr-un astfel de proiect ar putea acoperi și rețelele de canalizare urbană, contribuind astfel la adaptarea la schimbările climatice, prin gestionarea inundațiilor.
39 An example of a typical project under the Climate Action sub-programme would be renovation of the existing building stock in order to save energy and to reduce greenhouse gas emissions. Box 5 
39 Un exemplu de proiect tipic în cadrul subprogramului pentru politici climatice ar fi renovarea parcului imobiliar existent, cu scopul de a se economisi energie și de a se reduce emisiile de gaze cu efect de seră. Caseta 5
This is considerably below the 35 % target (see Figure 4). 
Această rată se situează cu mult sub obiectivul de 35 % (a se vedea figura 4).
The regulatory requirement41 for the multiannual work programme to include an indication of the amount of climate-related expenditure was not adhered to in either 2014-2015 or 2016-2017. 
Cerința reglementară41 de a se specifica în programul multianual de activitate o sumă indicativă a cheltuielilor legate de climă nu a fost respectată nici pentru exercițiul 2014-2015, nici pentru exercițiul 2016-2017.
Therefore, no quantified target has been assigned to the individual work programmes identifying their contribution towards the objective to spend at least 35 % of the overall Horizon 2020 budget on climate action. 
Prin urmare, nu s-au specificat niveluri-țintă cuantificate pentru diferitele programe de activitate individuale cu ajutorul cărora să se identifice contribuția acestora din urmă la obiectivul de a se cheltui cel puțin 35 % din bugetul global al programului Orizont 2020 pentru acțiuni în domeniul climatic.
61 Horizon 2020 distinguishes between and sets out the relative budget proportions for programmable and bottom-up actions42. 
61 Programul Orizont 2020 face distincția între acțiuni programabile și acțiuni ascendente (bottom-up) și le stabilește proporțiile respective care le revin din buget42.
For programmable actions, the climate-related expenditure can be estimated by applying EU climate coefficients to the relevant expenditure categories. 
În cazul acțiunilor programabile, cheltuielile legate de climă pot fi estimate grație aplicării unor coeficienți ai UE pentru obiectivele climatice diverselor categorii de cheltuieli relevante.
In 2014, the bottom-up actions represented 35 % of the total Horizon 2020 budget, and, of these, 8.5 % were considered climate related. 
În 2014, acțiunile ascendente reprezentau 35 % din bugetul total al programului Orizont 2020 și, dintre acestea, 8,5 % erau considerate ca fiind acțiuni legate de climă.
62 Using the projected climate contribution from programmable actions for the years 2014 to 2017, we calculated44 that between 2018 and 2020 the average share of climate-related expenditure in Horizon 2020 would have to reach 47 % to achieve the 35 % target for the whole 2014-2020 multiannual financial framework. 
62 Bazându-se pe contribuția previzionată, pentru perioada 2014-2017, a intervențiilor programabile la acțiunile în domeniul climatic, Curtea a calculat44 că proporția medie a cheltuielilor legate de climă în cadrul programului Orizont 2020 ar trebui să ajungă, în perioada 2018-2020, la 47 % pentru a se putea atinge obiectivul de 35 % pentru întregul cadru financiar multianual 2014-2020.
This represents a substantial increase compared with the rate of 24 % already achieved. 
Aceasta reprezintă o creștere semnificativă în comparație cu rata de 24 % realizată până în momentul de față.
Figure 10 shows an example of the path that the climate allocations under Horizon 2020 will have to take if the 35 % target is to be met. 
În figura 10, se oferă un exemplu de cum ar trebui să evolueze alocările pentru acțiunile în domeniul climatic din cadrul programului Orizont 2020, dacă se intenționează realizarea obiectivului de 35 %.
40 According to the Commission, data on climate-related expenditure does not yet take into account some of the financial instruments which are tracked at project level, i.e. in a bottom-up manner (InnovFin SMEG and InnovFin SME VC) due to the biennial nature of the European Investment Fund’s reporting. 
40 Potrivit Comisiei, datele privind cheltuielile legate de climă nu iau încă în considerare unele dintre instrumentele financiare care sunt urmărite la nivel de proiect, și anume, într-o abordare de la bază spre vârf (InnovFin SMEG și InnovFin SME VC), din cauza naturii bienale a raportării realizate de Fondul European de Investiții.
41 Council Decision 2013/743/EU of 3 December 2013 establishing the specific programme implementing Horizon 2020 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
41 Decizia 2013/743/UE a Consiliului din 3 decembrie 2013 de instituire a programului specific de punere în aplicare a programului Orizont 2020 (JO L 347, 20.12.2013, p.
965) states that the multiannual work programmes for Horizon 2020 must provide an indication of the amount of climate-related expenditure, where appropriate. 
965) prevede că programele de activitate multianuale aferente acestuia trebuie să ofere o indicație privind cuantumul cheltuielilor legate de climă, dacă este cazul.
42 Programmable actions have a clear thematic objective corresponding to one of the topics defined in the Commission’s work programme. 
42 Acțiunile programabile sunt cele care au un obiectiv tematic clar care corespunde unuia dintre subiectele definite în programul de activitate al Comisiei.
For bottom-up actions, thematic objectives are not predetermined and can vary depending on the project. 
Acțiunile ascendente sunt cele care nu au un obiectiv tematic predeterminat, acesta putând varia în funcție de proiect.
43 Which share of bottom-up actions can be considered climate-related depends upon researcher proposals, which are evaluated for their scientific excellence. 
43 Proporția din acțiunile ascendente care poate fi considerată ca având o legătură cu clima depinde de propunerile cercetătorilor, care sunt evaluate din perspectiva excelenței lor științifice.
44 Data source is Draft budget for the year 2017, Heading 1A: Competitiveness for growth and jobs, section 3.2.2 Contribution to mainstreaming of climate action. 
44 Sursa datelor este proiectul de buget pentru anul 2017, rubrica 1a: Competitivitate pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă, secțiunea 3.2.2 – Contribuția la integrarea acțiunilor în domeniul climatic.
The calculation is based on the fact that in 2015-2017 (as in 2014) bottom-up actions accounted for 35 % of the total budget and that in that period (as in 2014) 8.5 % of the budget for bottom-up actions was climate-related. 
Calculul se bazează pe faptul că, în perioada 2015-2017 (ca și în 2014), acțiunile ascendente au reprezentat 35 % din bugetul total și că, în aceeași perioadă (ca și în 2014), o proporție de 8,5 % din bugetul pentru acțiunile ascendente avea relevanță pentru climă.
Observations 37 An example of a path for climate allocation if the 35 % target for Horizon 2020 is to be met (in billion euro) 14 12 10 9.4 13.2 12.2 9.0 78% 9.5 11.0 10.0 75% 75% 77% 53% 53% 53% 47% 47% 47% 22% 25% 25% 23% 8 6 4 2 0 Non climate action Climate action 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 Estimations Source: Commission’s data for 2014-2017 (draft budget 2017) and European Court of Auditors’ estimates of climate action for 2018-2020. 
Observații 37 Exemplu de evoluție pentru alocările pentru climă dacă se intenționează realizarea obiectivului de 35 % pentru programul Orizont 2020 (în miliarde de euro) 14 12 10 8 6 4 2 0 13,2 12,2 Acţiuni în domeniul climatic 9,0 9,5 9,4 11,0 10,0 53% 53% 75% 75% 77% 53% 78% 47% 47% 47% 22% 25% 25% 23% Acţiuni fără relevanţă pentru domeniul climatic 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 Estimări Sursa: Datele Comisiei pentru perioada 2014-2017 (proiectul de buget pentru 2017) și estimările Curții de Conturi Europene cu privire la acțiunile în domeniul climatic pentru perioada 2018-2020.