natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Certain Member States who do not participate in the EU food programme have voted against the approval of the annual plans in the recent years considering this aid incompatible with the CAP’s focus and type of financing17. 
Anumite state membre care nu participă la programul de ajutor alimentar al UE au votat împotriva aprobării planurilor anuale în ultimii ani, considerând acest ajutor incompatibil cu aspectele vizate de PAC și cu tipul de finanţare din cadrul PAC17.
15 See Box 6. 
15 A se vedea caseta 6.
16 For the annual plan 2008 only sugar was available in intervention and the rest of the products had to be mobilised on the market. 
16 Pentru planul anual 2008, doar zahărul a fost disponibil în stocurile de intervenţie, restul produselor trebuind să fie mobilizate de pe piaţă.
A forecast published by DG AGRI in July 2007, ‘The Prospects For Agricultural Markets and Income in the European Union’, for the period 2007–2014, is that: — for cereals ‘public stocks would largely disappear in the early projection period’, — sugar is ‘expected to reach balance as from 2010’, — for butter ‘emptied intervention stocks in the first semester of 2007 will remain empty until the end of 2014’ and — for skimmed milk powder (SMP) ‘the market is expected to remain balanced throughout the projection period with no necessity to offer products for intervention buying-in’. 17 Minutes of the meetings of the Management Committee for Cereals (adoption of the annual plan 2008): ‘DE: finds that there is no longer any consistency between the Council Regulation and the Implementing Regulation; NL, SE, UK: do not want a social measure to be financed by the CAP budget; NL: likewise because they do not want a social measure to be financed by the Community budget.’ 15 Special Report No 6/2009 — European Union food aid for deprived persons: an assessment of the objectives, the means and the methods employed 
Conform unui document de previziune publicat de DG AGRI în iulie 2007, intitulat The Prospects For Agricultural Markets and Income in the European Union („Perspectivele pentru pieţele și veniturile agricole în Uniunea Europeană”) și făcând referire la perioada 2007-2014: — în ceea ce privește cerealele, „stocurile publice vor dispărea în cea mai mare parte în etapa de început a perioadei vizate”; — în ceea ce privește zahărul, „se estimează că [acesta] va atinge punctul de echilibru începând cu 2010”; — în ceea ce privește untul, „stocurile de intervenţie epuizate de la nivelul primului semestru al anului 2007 vor rămâne epuizate până la sfârșitul anului 2014”; și — în ceea ce privește laptele praf degresat, „se estimează că piaţa se va menţine echilibrată pe tot parcursul perioadei vizate, fără să apară necesitatea de a oferi produse pentru cumpărările de intervenţie”. [traducere neoficială] 17 Proces-verbal al ședinţei Comitetului de gestiune pentru cereale (adoptarea planului anual pentru 2008): „Germania: consideră că nu mai există coerenţă între regulamentul Consiliului și regulamentul privind punerea în aplicare; Ţările de Jos, Suedia, Regatul Unit: nu doresc finanţarea unei măsuri sociale de la bugetul PAC; Ţările de Jos: de asemenea, deoarece nu doresc finanţarea unei măsuri sociale de la bugetul Comunităţii.” [traducere neoficială] 15 Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obiectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate
THE SOCIAL OBJECTIVE OF THE MEASURE IS PREDOMINANT 28. 
OBIECTIVUL SOCIAL AL MĂSURII ESTE PREDOMINANT 28.
Although the contribution towards the well-being of the most deprived citizens was linked to the stabilisation of agricultural markets through the disposal of intervention stocks, recent developments mean that the social aim of the measure has become much more predominant. 
Deși contribuţia în ceea ce privește situaţia celor mai defavorizaţi cetăţeni era corelată cu stabilizarea pieţelor agricole, prin eliminarea de stocuri de intervenţie, în urma evoluţiilor recente obiectivul social al măsurii a devenit mult mai important.
As early as 1998, the Commission published an evaluation of the European Community Food Programmes which concluded that the social aspects of the measure were regarded as a more important objective than that as an instrument of market regulation (see Box 7). 
În 1998, Comisia a publicat o evaluare a programelor de ajutor alimentar ale Comunităţii Europene, în care se arăta că aspectele sociale ale măsurii erau considerate drept un obiectiv mai important decât cel al furnizării unui instrument de reglare a pieţei (a se vedea caseta 7).
Indeed, the evaluation considered that the effectiveness of the measure in terms of market regulation was doubtful since, on the one hand in some cases a proportion of the products withdrawn from Community stocks returned indirectly back to intervention and, on the other hand, the measure was considerably more expensive than export refunds as a method of reducing the structural surplus. 
Astfel, în cadrul evaluării, se considera că eficacitatea măsurii din perspectiva reglării pieţei era discutabilă, deoarece, pe de o parte, în anumite cazuri o parte din produsele retrase din stocurile comunitare se întorceau în mod indirect în cadrul produselor de intervenţie și, pe de altă parte, măsura era semnificativ mai costisitoare decât restituirile la export ca metodă de reducere a excedentului structural.
16 BOX 7 COMMISSION’S 1998 EVALUATION (MAIN CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS) ‘The social purpose of the measure is clearly set out in the regulations. [...] its usefulness in the context of persistent widespread poverty in Europe is attested by the charities [...]. 
16 CASETA 7 EVALUAREA REALIZATĂ DE COMISIE ÎN 1998 (PRINCIPALELE CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI) „Obiectivul social al măsurii este afirmat în mod clar în regulamente. [...] utilitatea sa în contextul unei sărăcii persistente și larg răspândite în Europa este atestată de către organizaţiile caritabile [...].
When the measure was introduced another, admittedly secondary, purpose was to help run down the Community’s huge and costly intervention stocks [...]. 
La introducerea măsurii, un alt scop avut în vedere, deși în mod secundar, a fost acela de a contribui la eliminarea uriașelor și costisitoarelor stocuri de intervenţie ale Comunităţii [...].
The measure can therefore still be regarded as a market regulation instrument’. ‘The Member States [...] are well able to make effective use of the resources [...]. 
Astfel, măsura poate fi în continuare privită drept un instrument de reglare a pieţei.” „Statele membre [...] sunt extrem de capabile să utilizeze resursele în mod eficace [...].
On the other hand, there is some doubt about the effectiveness of the measure in terms of market regulation. [...] in some cases, possibly a large proportion of the products withdrawn from Community stocks returns indirectly to intervention’. ‘While there is no doubt that it [the aid] is an efficient instrument of social aid, it is considerably more expensive than export refunds as a method of reducing the structural surplus [...]’. ‘[...] in view of Europe’s serious poverty problem and of the unquestionable usefulness of the aid to the needy, continuation of the measure should certainly be recommended and possibly even an increase in the financial resources devoted to it. [...] 
Pe de altă parte, există anumite dubii privind eficacitatea măsurii din perspectiva reglării pieţei. [...] în anumite cazuri, este posibil ca o mare parte din produsele retrase din stocuri comunitare să se întoarcă indirect în cadrul produselor de intervenţie”. „Deși acesta [ajutorul] reprezintă fără îndoială un instrument eficient de ajutor social, ca metodă de reducere a excedentului structural, el determină costuri considerabil mai mari decât restituirile la export [...]”. „[...] având în vedere problemele serioase legate de sărăcie din Europa și utilitatea indubitabilă a ajutorului, pentru persoanele aflate în stare de necesitate, ar trebui în mod clar recomandată continuarea măsurii și, eventual, chiar majorarea resurselor financiare alocate acesteia. [...]
The Council has made it clear [...] that the social aspects were regarded as more important than the role of the measure as an instrument of market regulation.’ Special Report No 6/2009 — European Union food aid for deprived persons: an assessment of the objectives, the means and the methods employed 
Consiliul a exprimat în mod clar faptul că [...] aspectele sociale sunt considerate mai importante decât rolul măsurii ca instrument de reglare a pieţei.” [traducere neoficială] Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obiectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate
A similar perception of the social aim of the measure is shared by the managing authorities of the Member States visited during the audit, which expressed the importance of the social dimension of the programme being well coordinated at national level. 
O percepţie similară a obiectivului social al măsurii există și la nivelul autorităţilor de gestiune ale statelor membre vizitate în cadrul auditului; acestea au afirmat importanţa unei bune coordonări la nivel naţional a dimensiunii sociale a programului.
Furthermore, as recently as April 2006, the European Parliament adopted a declaration ‘on supplying approved charities working to implement the European food aid programme for the most deprived’. 
Mai mult, în aprilie 2006, Parlamentul European a adoptat o declaraţie „privind aprovizionarea organizaţiilor caritabile aprobate care participă la implementarea programului european de ajutor alimentar pentru persoanele cele mai defavorizate”.
In its declaration, the European Parliament regarded the measure as a part of the aim of reducing poverty, and invited the Commission and the Council to maintain and increase the aid with certain implementing adaptations (see Box 8). 
În această declaraţie, Parlamentul European considera măsura drept componentă a obiectivului de reducere a sărăciei și invita Comisia și Consiliul să menţină și să mărească acest ajutor, cu anumite ajustări la nivelul implementării (a se vedea caseta 8).
17 18 Regulation (EC) No 1234/2007, BOX 8 EP’S DECLARATION MAIN POINTS • recognise the fact that there are undernourished people in the European Union and acknowledge the need to meet their food requirements, • place the European food aid programme on a permanent footing and provide a global multiannual budget allocation, • open the measure up to new sectors such as pork, poultry and eggs, • include in the programme innovative measures to ensure the distribution of balanced food rations, • regard food aid as part of the aim of reducing poverty, • modify the rules so as to allow: • for the stocks reserved for the programme to be build up, i.e. set aside for and allocated to the most deprived, • for the bartering procedure to be extended, • for products that are not available as part of intervention stocks to be bought on the Community market. 
18 Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, considerentul 18. 17 CASETA 8 PRINCIPALELE PUNCTE ALE DECLARAŢIEI PARLAMENTULUI EUROPEAN • recunoașterea faptului că în Uniunea Europeană există persoane subalimentate și recunoașterea nevoii de a satisface cerinţele alimentare ale acestor persoane; • acordarea unui statut de permanenţă pentru programul european de ajutor alimentar și furnizarea unei alocări bugetare multianuale globale; • includerea a noi sectoare în cadrul măsurii, precum carnea de porc, carnea de pasăre și ouăle; • includerea în program a unor măsuri inovatoare vizând asigurarea distribuţiei de porţii alimentare echilibrate; • considerarea ajutorului alimentar drept componentă a obiectivului de reducere a sărăciei; • modificarea normelor aplicabile astfel încât să se permită: • constituirea de stocuri special pentru program (stocuri care să fie rezervate pentru persoanele cele mai defavorizate și alocate acestora); • extinderea procedurii de troc; • cumpărarea de pe piaţa comunitară a produselor care nu sunt disponibile în cadrul stocurilor de intervenţie.
Special Report No 6/2009 — European Union food aid for deprived persons: an assessment of the objectives, the means and the methods employed COORDINATION WITH OTHER SOCIAL POLICY MEASURES SHOULD BE IMPROVED 32. 
6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obiectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate AR TREBUI ÎMBUNĂTĂŢITĂ COORDONAREA CU ALTE MĂSURI DE POLITICĂ SOCIALĂ 32.
The legislator clearly established that the food aid programme should be regarded as a contribution, albeit significant, towards the well-being of its most deprived citizens19 (see Box 6). 
Legiuitorul a stipulat în mod clar faptul că programul de ajutor alimentar trebuie privit drept o contribuţie, chiar semnificativă, la îmbunătăţirea situaţiei celor mai defavorizaţi cetăţeni19 (a se vedea caseta 6).
Hence, this contribution should be coordinated and create synergies with the other policies, schemes and actions set up at both Community and Member States levels to meet better the needs of the most deprived persons. 
Prin urmare, această contribuţie ar trebui să fie coordonată și ar trebui să creeze sinergii cu celelalte politici, sisteme și acţiuni instituite la nivelul Comunităţii și la cel al statelor membre, pentru a satisface mai bine necesităţile persoanelor celor mai defavorizate.
At the level of the Member States audited, the managing authorities are the paying agencies for agricultural expenditure. 
La nivelul statelor membre auditate, autorităţile de gestiune sunt agenţiile de plată pentru cheltuielile agricole.
With the exception of France, in the Member States audited there was no evidence of close cooperation between the paying agency and other key actors for social actions such as the ministries of social affairs. 
Cu excepţia Franţei, în statele membre auditate nu s-a identificat niciun element care să dovedească o cooperare strânsă între agenţia de plată și alţi actori-cheie din cadrul măsurilor sociale, precum ministerele însărcinate cu afacerile sociale.
Such cooperation is necessary for better understanding and meeting the needs of the charitable organisations and of the deprived persons. 
O astfel de cooperare este necesară pentru a înţelege și a satisface mai bine necesităţile organizaţiilor caritabile și ale persoanelor defavorizate.
THE MEANS AND METHODS EMPLOYED: ARE THE MEANS COMMENSURATE WITH THE OBJECTIVES SOUGHT AND ADEQUATELY IMPLEMENTED? 
MIJLOACELE ȘI METODELE UTILIZATE: SUNT MIJLOACELE PE MĂSURA OBIECTIVELOR VIZATE ȘI SUNT ELE IMPLEMENTATE ÎN MOD CORESPUNZĂTOR?
BETTER TARGETING OF RECIPIENTS NEEDED TO ACHIEVE ‘SIGNIFICANT CONTRIBUTION’ LOW IMPACT OF THE EU AID 34. 
ESTE NEVOIE DE O MAI BUNĂ DEFINIRE A DESTINATARILOR VIZAŢI PENTRU A OBŢINE UN IMPACT SEMNIFICATIV IMPACT SCĂZUT AL AJUTORULUI UE 34.
The large number of potential beneficiaries and the relatively low level of available resources mean that beneficiaries need to be targeted to allow the measure to have any significant impact on the target population. 
Având în vedere numărul mare de potenţiali beneficiari și nivelul relativ scăzut de resurse disponibile, beneficiarii trebuie să fie definiţi în mod precis pentru ca măsura să poată avea un impact semnificativ asupra populaţiei-ţintă.
As shown in table in Annex II the budgetary appropriations per potential beneficiary amounts to about six euro per person per year. 
După cum se arată în tabelul din anexa II, creditele bugetare pe beneficiar potenţial se ridică la aproximativ șase euro pe persoană pe an.
On the other hand the Commission, in its impact assessment, indicates that in 2006 more than 13 million people in 15 Member States benefited from the programme and estimates that the cost of a single meal offered by charities is at least two euro. 
Pe de altă parte, în evaluarea sa de impact, Comisia arată că în 2006 au beneficiat de program peste 13 milioane de persoane din 15 state membre și estimează costul unei mese oferite de organizaţiile caritabile la valoarea de cel puţin doi euro.
This implies that the programme contributes to the distribution of a maximum of three meals per year for each potential deprived person, or an average of 12 meals per year for each actual beneficiary of the aid. 
Aceste cifre implică faptul că programul contribuie la distribuţia a maximum trei mese pe an pentru fiecare potenţială persoană defavorizată sau, în medie, a 12 mese pe an pentru fiecare beneficiar efectiv al ajutorului.
19 Regulation (EEC) No 3730/87. 
19 Regulamentul (CEE) nr. 3730/87.
While the EU programme in certain Member States accounts for more than 50 % of the food distributed to deprived citizens (see Box 5), the Court considers that a programme which offers, as a maximum, the equivalent of one meal per month to its beneficiaries on average is unlikely to meet the objectives of the legislator, namely that of making a ‘significant contribution towards the well-being of its most deprived citizens’20. 
Deși în anumite state membre programul UE furnizează mai mult de 50 % din alimentele distribuite cetăţenilor defavorizaţi (a se vedea caseta 5), Curtea consideră că un program care oferă, ca nivel maxim, echivalentul unei mese pe lună pentru beneficiarii săi, în medie, are șanse reduse de a îndeplini obiectivele legiuitorului, și anume de a realiza o „contribuţie importantă la bunăstarea cetăţenilor săi cei mai defavorizaţi”20.
In this respect, it would ideally be necessary to improve selection criteria and or priorities amongst potential beneficiaries as recommended by the impact assessment21; otherwise the contribution of the programme to the well-being of the most deprived persons will inevitably be negligible. 
Din acest punct de vedere, ar fi necesar, în mod ideal, să se procedeze la îmbunătăţirea criteriilor de selecţie și/sau a priorităţilor aplicate la nivelul potenţialilor beneficiari, după cum se recomandă în evaluarea de impact21; altfel, contribuţia programului în ceea ce privește situaţia celor mai defavorizate persoane va fi, inevitabil, neglijabilă.
It is important to recognise, however, that charitable organisations, by their very nature, may not be able or willing to adopt restrictive distribution policies. 
Este însă important să se aibă în vedere posibilitatea ca organizaţiile caritabile, prin însăși natura lor, să nu poată sau să nu fie dispuse să adopte politici de distribuţie restrictive.
UNCLEAR ELIGIBILITY AND SELECTION CRITERIA 38. 
CRITERII DE ELIGIBILITATE ȘI DE SELECŢIE NECLARE 38.
In order to maximise the impact of the aid it is necessary to define workable priorities, both in view of selecting the charitable organisations which will channel the aid, and regarding categories and/or groups of the population who will receive the food aid. 
Pentru a maximiza impactul ajutorului, este necesar să se definească priorităţi fezabile, atât în ceea ce privește selectarea organizaţiilor caritabile care vor transmite ajutorul, cât și în ceea ce privește categoriile și/sau grupurile din cadrul populaţiei care vor primi ajutorul alimentar.
The auditors found that in practice Member States have often without formalised procedures designated a small number of organisations operating nationwide, in which lower level organisations participate. 
Auditorii au constatat că, în practică, statele membre au desemnat adesea fără proceduri formalizate un număr redus de organizaţii care să desfășoare activităţi la nivel naţional, în cadrul acestora participând organizaţii de nivel inferior.
Precise data on the number of the designated charitable organisations with which the authorities of the Member States cooperate for the implementation of the annual plans are not available. 
Nu sunt disponibile date precise privind numărul organizaţiilor caritabile desemnate cu care autorităţile din statele membre cooperează pentru implementarea planurilor anuale.
The charitable organisations at regional level automatically participate in the EU programme as being members of the main charitable organisations. 
Organizaţiile caritabile de nivel regional participă în mod automat la programul UE în calitate de membri ai organizaţiilor caritabile principale.
They have certain independence in establishing the criteria they apply for accepting lower level organisations for the distribution of food aid. 20 Regulation (EC) No 1234/2007, recital 18. 
Ele beneficiază de o anumită independenţă în stabilirea criteriilor pe care le aplică pentru acceptarea organizaţiilor de nivel inferior în vederea distribuţiei de ajutor alimentar. 20 Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, considerentul 18.
Furthermore, according to the legal provisions, the beneficiaries’ eligibility criteria should be based on ‘recorded or recognised social and financial dependence’. 
Mai mult, în conformitate cu dispoziţiile juridice, criteriile de eligibilitate referitoare la beneficiari trebuie să fie bazate pe „o situaţie de dependenţă socială și financiară [...] constatată sau recunoscută”.
Accordingly, national authorities should adopt such criteria or to approve criteria used by charitable organisations. 
Astfel, autorităţile naţionale trebuie să adopte asemenea criterii sau să aprobe criterii utilizate de organizaţiile caritabile.
Member States are also required to notify the Commission annually of the eligibility criteria to be met by recipients. 
Statele membre trebuie, de asemenea, să informeze anual Comisia referitor la criteriile de eligibilitate care trebuie îndeplinite de către destinatari.
The Court found that no such precise eligibility criteria were fixed by the Member States. 
Curtea a constatat că statele membre nu au fixat criterii precise de eligibilitate în acest sens.
The criteria communicated annually to the Commission22 are rather a typology of the persons assisted rather than quantitative or qualitative selection criteria (see Box 9). 
Criteriile comunicate anual Comisiei22 reprezintă mai curând o tipologie a persoanelor asistate decât criterii de selecţie cantitative sau calitative (a se vedea caseta 9).
Finally the Court found that there were significant differences in the frequency of reception of the aid (some persons having occasional meals provided compared to people in social institutes or to families receiving food aid or parcels on a regular basis). 
În fine, Curtea a constatat că existau diferenţe semnificative în ceea ce privește frecvenţa primirii ajutorului (anumite persoane beneficiind de mese ocazionale, spre deosebire de persoane din instituţii sociale sau de familii care beneficiază în mod regulat de ajutor alimentar sau de pachete cu alimente).
22 Pursuant to Article 1(2) of Regulation (EEC) No 3149/92. 
22 În temeiul articolului 1 alineatul (2) din Regulamentul (CEE) nr. 3149/92.
BOX 9 20 EXAMPLES OF ELIGIBILITY CRITERIA USED BY CHARITABLE ORGANISATIONS • Economic criteria: homelessness, poverty, unemployment ... • Social criteria: immigrants, elderly people, large families ... • Health criteria: illnesses, handicapped. Special Report No 6/2009 — European Union food aid for deprived persons: an assessment of the objectives, the means and the methods employed 
CASETA 9 20 EXEMPLE DE CRITERII DE ELIGIBILITATE UTILIZATE DE ORGANIZAŢIILE CARITABILE • Criterii economice: absenţa unei locuinţe, sărăcia, șomajul... • Criterii sociale: imigranţi, persoane în vârstă, familii numeroase... • Criterii de sănătate: boli, handicap. Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obiectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate
THE VARIETY OF FOOD MADE AVAILABLE IS CONSTRAINED BY THE INTERVENTION STORAGE LINK, AND DISTRIBUTION VARIES WIDELY 42. 
DIVERSITATEA ALIMENTELOR PUSE LA DISPOZIŢIE ESTE LIMITATĂ DE LEGĂTURA CU DEPOZITAREA DE INTERVENŢIE, IAR DISTRIBUŢIA VARIAZĂ SEMNIFICATIV 42.