natgillin/translations-raw huggingface dataset:
14 Box 4 Different definitions of materiality for financial and non-financial reporting For financial reporting, the EU defines “material” information as “the status of information where its omission or misstatement could reasonably be expected to influence decisions that users make on the basis of the financial statements of the undertaking. 
14 Definiții diferite ale pragului de semnificație pentru raportarea financiară și raportarea nefinanciară În cazul raportării financiare, UE definește „pragul de semnificație” drept „statutul informațiilor în cazul în care se poate anticipa în mod rezonabil că omiterea sau prezentarea eronată a acestora influențează deciziile pe care utilizatorii le adoptă pe baza situațiilor financiare ale întreprinderii.
The materiality of individual items shall be assessed in the context of other similar items”26. 
Pragul de semnificație al elementelor individuale se evaluează în contextul altor elemente similare”26.
In non-financial reporting, material information is information which is disclosed “to the extent necessary for an understanding of the [company’s] development, performance, position and impact of [its] activity”27. 
În cazul raportării de informații nefinanciare, informațiile semnificative sunt acelea care sunt publicate „în măsura în care acestea sunt necesare pentru înțelegerea dezvoltării, performanței și poziției întreprinderii și a impactului activității sale”27.
According to GRI, sustainability reports should cover “aspects that: reflect the organization’s significant economic, environmental and social impacts; or substantively influence the assessments and decisions of stakeholders”28 – this means that the materiality of an organisation should additionally be evaluated with what stakeholders see as material for that organisation (e.g. view of investors). 
Conform Inițiativei de Raportare Globală, rapoartele privind sustenabilitatea ar trebui să acopere „aspecte care: reflectă impacturile semnificative sociale, economice și de mediu ale organizației; sau influențează în mod substanțial evaluările și deciziile părților interesate”28 – aceasta înseamnă că pragul de semnificație al unei organizații ar trebui să fie, în plus, evaluat în raport cu ceea ce părțile interesate consideră ca fiind semnificativ pentru organizația respectivă (de exemplu, opinia investitorilor).
Box 5 Non-financial reporting in a bank and a brewery A bank may not consider water consumption in its offices and branches to be a material issue requiring inclusion in its management report. Rather, it may consider the social and environmental impact of the projects that it funds and its role in supporting the real economy of a city, a region or a country to be material information29. 
Caseta 5 Raportarea nefinanciară realizată de către o bancă și de către o fabrică de bere O bancă poate considera că propriul consum de apă din sediul central și sucursale nu este un aspect semnificativ care să fie inclus în raportul de gestiune, ci poate aprecia, mai degrabă, că impactul social și de mediu al proiectelor pe care le finanțează și rolul pe care îl are în susținerea economiei reale a unui oraș, a unei regiuni sau a unui stat sunt informații semnificative29.
A brewery, by contrast, may consider its water consumption during beer production to be a material issue and include it in its management report. 
În schimb, o fabrică de bere poate considera drept un aspect semnificativ cantitatea de apă consumată în producția de bere și îl poate include în raportul său de gestiune.
It may also disclose the impact of climate change on its business, due to potential water scarcity at various production sites. 
De asemenea, aceasta poate publica informații privind impactul schimbărilor climatice asupra activității sale, ca urmare a deficitului de apă care poate apărea în diverse locații de producție.
17 To clarify what is material and what might be relevant economic, environmental and social aspects, several organisations have developed guidelines (or voluntary standards) for sustainability reporting in the private sector: for example GRI, International Integrated Reporting Council (IIRC) and Sustainability Accounting Standards Board (SASB). 
17 Pentru a clarifica ceea ce este semnificativ și ce aspecte economice, aspecte de mediu și aspecte sociale ar putea fi relevante, mai multe organizații au elaborat o serie de orientări (sau standarde voluntare) pentru raportarea cu privire la sustenabilitate în sectorul privat: de exemplu Inițiativa de Raportare Globală, Consiliul internațional pentru raportare integrată (International Integrated Reporting Council – IIRC) și Consiliul pentru standardele contabile în materie de sustenabilitate (Sustainability Accounting Standards Board – SASB).
Of these, GRI is the most widely used. 
Dintre acestea, cele elaborate de Inițiativa de Raportare Globală sunt cel mai adesea utilizate.
In 2019, the “Corporate Reporting Dialogue” brought together several of these organisations30 to develop better alignment between frameworks to facilitate preparing reports and improving the information in these reports for the use for key stakeholders, particularly investors31. 
În 2019, Corporate Reporting Dialogue a reunit mai multe dintre aceste organizații30 pentru a îmbunătăți alinierea între cadrele existente în vederea facilitării întocmirii unor astfel de rapoarte și în vederea îmbunătățirii informațiilor din aceste rapoarte, în scopul utilizării lor de către principalele părți interesate, îndeosebi investitorii31.
18 The EU directive 2014/95 on non-financial reporting and the Commission’s guidelines allow the use of all these existing frameworks32. 
18 Directiva 2014/95/UE privind prezentarea de informații nefinanciare și orientările Comisiei permit utilizarea tuturor acestor cadre existente32.
As a minimum, reporting must contain information relating to “environmental, social and employee matters, respect for human rights, anti-corruption and bribery matters”33. 
Raportarea trebuie să conțină informații privind cel puțin „aspectele de mediu, sociale și de personal, respectarea drepturilor omului și combaterea corupției și a dării de mită”33.
For a sub-group of entities, reporting on diversity (e.g. with regard to gender) is mandatory. 
Pentru un subgrup de entități, raportarea cu privire la diversitate (de exemplu, în ceea ce privește diversitatea de gen) este obligatorie.
19 The directive’s aim, from the outset, was to cover both the impact companies have on sustainability and, vice versa, how companies are impacted by the challenges of sustainability. 
19 Scopul directivei a fost, de la început, să acopere atât impactul pe care îl au societățile asupra sustenabilității, cât și, viceversa, impactul provocărilor legate de sustenabilitate asupra societăților.
However, research has shown that organisations’ reporting tends to focus on the former, i.e. on things like their environmental impact. 
Totuși, cercetările arată că informațiile raportate de organizații tind să se axeze pe primul aspect, și anume pe chestiuni precum impactul asupra mediului.
There has been less reporting on how companies are affected by sustainability risks and how they incorporate these risks into their business model34. 
Raportările cu privire la modul în care societățile sunt afectate de riscurile legate de sustenabilitate și la modul în care societățile încorporează aceste riscuri în modelele lor de afaceri34 s-au realizat într-un număr mai limitat.
20 According to the Commission, “there are still significant gaps, and further improvements in the quantity, quality and comparability of disclosures are urgently required to meet the needs of investors and other stakeholders”35. 
20 Potrivit Comisiei, „există încă lacune semnificative și sunt necesare, în mod urgent, noi îmbunătățiri în ceea ce privește cantitatea, calitatea și comparabilitatea informațiilor prezentate, astfel încât să se răspundă nevoilor investitorilor și nevoilor altor părți interesate”35.
In line with international developments36, the Commission held a public consultation in spring 2019 on updating the guidelines on implementing the directive in order to provide more guidance on climate-related disclosures37. 
În concordanță cu evoluțiile la nivel internațional36, Comisia a organizat, în primăvara anului 2019, o consultare publică cu privire la actualizarea orientărilor privind punerea în aplicare a directivei, în scopul furnizării mai multor orientări referitoare la prezentările de informații legate de climă37.
For the financial sector, where the Commission found that institutional investors, asset managers and financial advisors still do not consistently consider sustainability factors and risks in the investment process, specific legislation has also been proposed38. 
Pentru sectorul financiar, în cazul căruia Comisia a constatat că investitorii instituționali, administratorii de active și consultanții financiari încă nu țin seama în mod consecvent de factorii de sustenabilitate și de riscurile legate de sustenabilitate în procesul investițional, a fost propusă, de asemenea, o legislație specifică38.
21 Organisations may publish information as a stand-alone report or as part of their financial or annual reports, or present it in other forms. 
21 Organizațiile pot publica informații fie sub forma unui raport de sine stătător, fie ca parte a rapoartelor lor financiare sau anuale, sau pot prezenta aceste informații sub alte forme.
For example, the EU directive leaves these options open and only a minority of Member States39 have decided to require publication in an integrated form40. 
De exemplu, directiva UE lasă aceste opțiuni deschise și numai câteva state membre39 au decis să solicite publicarea într-o formă integrată40.
In terms of accountability and transparency towards stakeholders, several professional organisations recommend that organisations publish the information in annual, financial or annual management reports to improve these values41. 
În ceea ce privește darea de seamă și transparența față de părțile interesate, mai multe organizații profesionale recomandă ca organizațiile să publice informațiile în rapoarte de gestiune anuale, în rapoarte financiare sau în rapoarte anuale, cu scopul de a îmbunătăți aceste valori41.
In the case of the European Commission, we have previously recommended that it should present a single accountability report or suite of reports. 
În cazul Comisiei Europene, Curtea a recomandat în trecut ca aceasta să prezinte un raport unic sau un ansamblu unic de rapoarte privind răspunderea de gestiune.
This should include, among other things, a report on non-financial performance, information on activities and mid-and long-term fiscal sustainability statements42. 15 
Acestea ar trebui să includă, printre altele, un raport privind performanța nefinanciară, informații privind activitățile și declarații privind sustenabilitatea bugetară pe termen mediu și lung42. 16
Review scope and approach 22 This review provides an overview of how the EU and its institutions and agencies report on sustainable development. 
Sfera și abordarea studiului 22 Prezentul studiu oferă o imagine de ansamblu asupra modului în care UE și instituțiile și agențiile sale raportează cu privire la dezvoltarea durabilă.
23 We have carried out this review for four main reasons: o The Council and the European Parliament have called for the Commission to report on the internal and external implementation of the 2030 Agenda by the EU to the UN by 201943. 
23 Curtea a realizat acest studiu din patru motive principale: o Consiliul și Parlamentul European au solicitat Comisiei să raporteze ONU, până în 2019, cu privire la punerea în aplicare la nivel intern și extern a Agendei 2030 de către UE43.
With a view to a lead-by-example approach, we wanted to see what EU institutions and agencies had done in this area. o With 2030 rapidly approaching, there is “a broad recognition by EU Member States, businesses and civil society that enhanced commitment is needed” to achieve the SDGs46. 
Vizând o abordare bazată pe puterea exemplului, Curtea a urmărit să cunoască realizările instituțiilor și ale agențiilor UE în acest domeniu. o Dat fiind că anul 2030 se apropie cu pași rapizi, există „o largă recunoaștere de către statele membre ale UE, întreprinderi și de către societatea civilă a faptului că este necesar un angajament consolidat” pentru a atinge ODD-urile46.
Sustainability reporting can help to turn this commitment into action. o Sustainability reporting is one of the targets in the SDGs, encouraging companies, especially large and transnational companies, to adopt sustainable practises and to integrate sustainability information into their reporting cycle. 
Raportarea cu privire la sustenabilitate poate contribui la concretizarea în acțiuni a acestui angajament. o Raportarea cu privire la sustenabilitate se numără printre țintele vizate de ODD-uri, încurajând societățile, în special societățile de mari dimensiuni și societățile transnaționale, să adopte practici sustenabile și să integreze informații privind sustenabilitatea în ciclul lor de raportare.
24 In this review we highlight the pre-requisites for reporting meaningfully on sustainability and present the state-of-play in EU bodies as regards sustainability reporting. 
24 În prezentul studiu, Curtea evidențiază condițiile prealabile care trebuie să existe pentru elaborarea unor rapoarte utile privind sustenabilitatea și prezintă situația organismelor UE în ceea ce privește raportarea cu privire la sustenabilitate.
We assess the role of auditors in this area and consider the challenges arising in taking sustainability reporting forward. 
Curtea evaluează rolul auditorilor în acest domeniu și analizează provocările legate de dezvoltarea în continuare a raportării cu privire la sustenabilitate.
25 This review is not an audit. 
25 Prezentul studiu nu este un audit.
It is a review based mainly on publicly available information. 
El este un studiu bazat în mare parte pe informații aflate la dispoziția publicului larg.
We also carried out interviews and a survey. 
a derulat, de asemenea, interviuri și a desfășurat un sondaj.
More information on our methodology can be found in Annex I. 16 
Mai multe informații cu privire la metodologia urmată de Curte pot fi găsite în anexa I. 18
Pre-requisites for sustainability reporting 26 A sustainability report is the product of a process. 
Condiții prealabile pentru raportarea cu privire la sustenabilitate 26 Un raport privind sustenabilitatea este produsul unui proces.
This section describes the prerequisites for meaningful sustainability reporting, based on existing guidelines and frameworks. 
Această secțiune descrie condițiile prealabile care trebuie să existe pentru elaborarea unor rapoarte utile privind sustenabilitatea, pe baza orientărilor și a cadrelor existente.
We focus in particular on three key pre-requisites: o Involvement of stakeholders o Development of a strategy o Mainstreaming sustainability in the budgetary process based on targets measured by indicators. Involvement of stakeholders 27 Involvement of stakeholders is key throughout the whole sustainability reporting process. 
Curtea se axează, în special, pe trei condiții prealabile esențiale: o Implicarea părților interesate o Elaborarea unei strategii o Integrarea sustenabilității în procesul bugetar, pe baza unor ținte măsurate cu ajutorul unor indicatori Implicarea părților interesate 27 Implicarea părților interesate este esențială pe parcursul întregului proces de raportare cu privire la sustenabilitate.
The Commission has recognised the importance of the opinions of citizens and other stakeholders in the EU’s policy-making47. 
Comisia a recunoscut importanța opiniilor cetățenilor și ale altor părți interesate în cadrul procesului de elaborare de politici al UE47.
Besides the Council and Parliament, who hold the Commission to account, the EU citizens, taxpayers, businesses and civil society are stakeholders for EU institutions and agencies in their sustainability reporting (Figure 5). 17 
Pe lângă Consiliu și Parlament, în fața cărora Comisia trebuie să dea seamă pentru actul de gestiune, părțile interesate în cadrul raportării cu privire la sustenabilitate realizate de către instituțiile și agențiile UE includ cetățenii, contribuabilii, întreprinderile și societatea civilă din UE (figura 5). 19
Figure 5 – Stakeholders of Sustainability Reporting 18 International community Research and academics Business community Employees Stakeholders of Sustainability Reporting Civil society organizations Citizens Legislator Taxpayers Source: ECA, based on GRI 101. 
Figura 5 – Părțile interesate în ceea ce privește raportarea cu privire la sustenabilitate 20 Comunitatea internațională Cercetare și mediul academic Comunitatea de afaceri Angajați Părți interesate în ceea ce privește raportarea cu privire la sustenabilitate Cetățeni Legiuitor Contribuabili Organizații ale societății civile Comunități locale Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza standardului 101 al Inițiativei de Raportare Globală.
28 In a recent example of stakeholder involvement, the Commission created an SDG multi-stakeholder platform to support and advise the Commission and all stakeholders involved implementing the SDGs at EU level48. 
28 Un exemplu recent de implicare a părților interesate îl reprezintă platforma multipartită creată de Comisie pentru ODD-uri, care are drept scop sprijinirea și oferirea de consultanță Comisiei și tuturor părților interesate implicate în punerea în aplicare a ODD-urilor la nivelul UE48.
The platform consisted of 30 representatives of civil society, the public sector, and the private sector49. 
Platforma era formată din 30 de reprezentanți ai societății civile, ai sectorului public și ai sectorului privat49.
Development of a strategy 29 For reporting to be meaningful, it needs to be embedded within an organisation’s strategic objectives and its whole policy/business cycle. 
Elaborarea unei strategii 29 Pentru a putea prezenta utilitate, raportarea trebuie să fie integrată în obiectivele strategice ale unei organizații și în întregul ciclu de politici/afaceri al acesteia.
In this way, sustainability becomes an integral part of its performance management framework (Figure 6)50. 
În acest mod, sustenabilitatea devine o parte integrantă din cadrul său de gestionare a performanței (figura 6)50.
The different steps inform each other, and the use of information is important throughout the process. Local communities 
Fiecare etapă contribuie cu informații la celelalte etape, iar utilizarea informațiilor este importantă pe parcursul întregului proces.
Figure 6 – Key steps to incorporate sustainability into performance frameworks 19 Assurance Report& Communication Source: ECA. 
Figura 6 – Etape-cheie pentru încorporarea sustenabilității în cadrele de performanță 21 Asigurare Raportare și comunicare Sursa: Curtea de Conturi Europeană.
Risk Assessment Continuous use of information Measurement, Monitoring& Review Strategy Policies & Objectives 30 According to the OECD and the EU’s Joint Research Centre, due to the many synergies and complementarities – but also potential trade-offs – between SDGs51, there is a need for a systematic approach to ensure policy coherence and to identify, understand and manage interactions among highly interconnected SDGs. 
Evaluarea riscurilor Utilizarea continuă a informațiilor Măsurare, monitorizare și revizuire Strategie Politici și obiective 30 Potrivit OCDE și Centrului Comun de Cercetare al UE, ca urmare a numeroaselor sinergii și complementarități – dar și ca urmare a posibilelor compromisuri – între ODD-uri51, este necesară o abordare sistematică pentru a se asigura coerența în materie de politici și pentru a identifica, a înțelege și a gestiona interacțiunile dintre ODD-urile strâns interconectate.
We looked at whether the EU and the Commission in particular have strategies to provide goals and targets against which to report. 
Curtea a analizat dacă UE și, în special, Comisia dețin strategii pentru a furniza obiective și ținte în funcție de care să se raporteze.
31 After the adoption of the 2030 Agenda in 2015, the Commission published a communication stating that the SDGs were already addressed in EU action and in its overall strategy (Europe 2020 strategy and 10 priorities of the Juncker Commission)52. 
31 După adoptarea în 2015 a Agendei 2030, Comisia a publicat o comunicare în care declara că ODD-urile au fost deja abordate în cadrul acțiunilor UE și în strategia globală a acesteia (Strategia Europa 2020 și cele 10 priorități ale Comisiei Juncker)52.
The Commission therefore did not consider it necessary to make any changes to the strategic framework. 
Prin urmare, Comisia nu a considerat necesar să aducă modificări cadrului strategic.
As a result, existing targets, with the exception of some related to energy and climate53, are set and monitored up to 2020 rather than to 203054. 
În consecință, țintele existente, cu excepția unora legate de energie și de climă53, sunt stabilite și monitorizate până în 2020, și nu până în 203054.
32 According to the Commission, one reason for this approach was that when the 2030 Agenda came out in 2015, the EU’s multiannual financial framework (MFF) for 2014-2020 was already under way (Figure 7). 
32 Potrivit Comisiei, unul dintre motivele acestei abordări a fost acela că, la data publicării, în 2015, a Agendei 2030, cadrul financiar multianual (CFM) al UE pentru perioada 2014-2020 era deja în curs (figura 7).
Figure 7 – Timelines of the key EU strategies and the 2030 Agenda Source: ECA. 
Figura 7 – Cronologia strategiilor-cheie ale UE și a Agendei 2030 Sursa: Curtea de Conturi Europeană.
33 In several of our previous reports, we have recognised the political difficulties of these circumstances, commenting on the overlapping and unsynchronised strategic frameworks and mandate periods55. 
33 În mai multe dintre rapoartele sale anterioare, Curtea a recunoscut dificultățile de ordin politic ale acestor circumstanțe, prezentând observații cu privire la suprapunerea și la nesincronizarea cadrelor strategice și a perioadelor de mandat55.
However, when the 2021-2027 MFF was being prepared in 2018, there was still no overall EU strategy beyond 2020. 
Or, în 2018, când CFM 2021-2027 era în curs de elaborare, nu exista nici până la acea dată o strategie globală a UE pentru perioada de după 2020.
We have previously highlighted that the proposals for the 2021-2027 MFF were published without being underpinned by a common EU strategy or set of targets56. 
Curtea a subliniat în trecut că propunerile pentru CFM 2021-2027 au fost publicate fără să fie susținute de o strategie sau de un set de ținte comune la nivelul UE56.
34 The Commission informed us that, in its opinion, the political objectives agreed in the 2016 Bratislava Declaration and the 2017 Rome Declaration57 were sufficient to design the MFF for 2021-2027. 
34 Comisia a informat Curtea că, în opinia sa, obiectivele politice convenite în Declarația de la Bratislava din 2016 și în Declarația de la Roma din 201757 erau suficiente pentru proiectarea CFM pentru perioada 2021-2027.
Some MFF proposals refer explicitly to contributing to SDGs among the objectives of the instrument (e.g. Horizon Europe). 
Unele propuneri privind CFM menționează în mod explicit contribuția la ODD-uri printre obiectivele diferitor instrumente (de exemplu, Orizont Europa).
35 The European Parliament58, the European Council59 and the Council of the EU60 have repeatedly called for implementing a strategy for the 2030 Agenda. 
35 Parlamentul European58, Consiliul European59 și Consiliul UE60 au solicitat în mod repetat o strategie de punere în aplicare pentru Agenda 2030.
In 2017, both the European Parliament and the Council called on the Commission to come forward with an overarching SDG implementation strategy61. 
În 2017, atât Parlamentul European, cât și Consiliul au solicitat Comisiei să prezinte o strategie globală de punere în aplicare a ODD-urilor61.