natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It also helped candidate countries prepare for the management of EU funds after accession, by providing experience in their use for large infrastructure projects. 
Instrumentul a ajutat, de asemenea, ţările candidate să se pregătească pentru gestiunea fondurilor UE după aderare datorită experienţei dobândite în cadrul proiectelor de infrastructură de mare amploare.
1 Article 1 of Regulation (EC) No 1267/1999. 
1 Articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 1267/1999.
2 Bulgaria, Czech Republic, Estonia, Hungary, Latvia, Lithuania, Poland, Romania, Slovakia and Slovenia. 
2 Bulgaria, Republica Cehă, Estonia, Ungaria, Letonia, Lituania, Polonia, România, Slovacia și Slovenia.
FIGURE 1 Percentage of households/businesses served, time saved, accessibility gain Environmental impact; improved water quality Smoother traffic flows, improved road/rail network ISPA INTERVENTION LOGIC NEEDS • Improvement of the environmental standards • Improvement of the transport infrastructure OBJECTIVES • Bringing countries up to EU environmental standards • Extending trans-European networks INPUTS • Commission coordination • ISPA and national funds • ISPA strategies, financing memoranda, Commission decisions • Staff PROCESSES • Building and improving infrastructure in the environment and transport sectors OUTPUTS • New and/or rehabilitated water treatment systems • Kilometres of new road or rail network or improved network RESULTS IMPACT Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
FIGURA 1 Procentul gospodăriilor/societăţilor deservite, economia de timp realizată, facilitarea accesului Impactul asupra mediului; îmbunătăţirea calităţii apei Fluidizarea traficului, ameliorarea reţelei rutiere/feroviare LOGICA DE INTERVENŢIE A ISPA NEVOI • Îmbunătăţirea standardelor de mediu • Ameliorarea infrastructurii de transport OBIECTIVE • Alinierea ţărilor la standardele de mediu ale UE • Extinderea reţelelor transeuropene RESURSE • Coordonarea de către Comisie • ISPA și fondurile naţionale • Strategii ISPA, memorandumuri de finanţare, decizii ale Comisiei • Personal PROCESE • Crearea și îmbunătăţirea infrastructurii în sectoarele mediului și transporturilor REALIZĂRI • Crearea și/sau reabilitarea sistemelor de tratare a apei • Construcţia de kilometri de reţea rutieră sau feroviară ori îmbunătăţirea reţelei existente REZULTATE IMPACT Raportul special nr.
ISPA operated during the programming period 2000–06. 
ISPA s-a aplicat în perioada de programare 2000-2006.
From January 2007 onwards, similar actions have been financed under the Instrument for Pre-Accession Assistance (IPA)3. 
Începând din ianuarie 2007, acţiunile similare sunt finanţate prin instrumentul de asistenţă pentru preaderare (IPA)3.
ISPA MANAGEMENT AND FINANCIAL RESOURCES 3. 
GESTIONAREA ȘI RESURSELE FINANCIARE ALE ISPA 3.
Figure 2 shows the framework within which projects are developed and approved. 
În figura 2 este prezentat cadrul de elaborare și de aprobare a proiectelor.
3 IPA covers Croatia, the former Yugoslav Republic of Macedonia, Turkey, Albania, Bosnia and Herzegovina, Montenegro, Serbia and Kosovo under UN Security Council Resolution 1244/99. 
3 IPA cuprinde Croaţia, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Turcia, Albania, Bosnia și Herţegovina, Muntenegru și Kosovo în conformitate cu Rezoluţia 1244/99 a Consiliului de Securitate al ONU.
9 FIGURE 2 Programming for the Instrument for Structural policies for Pre-Accession Accession partnership Priority areas of acquis communautaire Prepared by the Commission National programme Action plan for preparation for accession Prepared by candidate country • Council Regulation (EC) No 1267/1999 of 21 June 1999 establishing an Instrument for Structural Policies for Pre-Accession • Council Regulation (EC) No 1266/1999 of 21 June 1999 on coordinating aid to the applicant countries in the framework of the pre-accession strategy National development plan development strategy prepared by candidate country The Commission Appraisal Followed by two interservice consultations Commission decision Financing memorandum Co-signed by the candidate country ISPA PROCEDURAL FRAMEWORK National ISPA strategy Setting sectoral strategies and the list of priority projects Prepared by the candidate country Project application Containing detailed project description Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 Obligatory opinion ISPA manual CBA guidelines Issued by the ISPA Management Committee Guidelines 
1267/1999 al Consiliului din 21 iunie 1999 de stabilire a unui instrument structural de preaderare • Regulamentul (CE) nr. 1266/1999 al Consiliului din 21 iunie 1999 privind coordonarea asistenţei acordate ţărilor candidate în cadrul strategiei de preaderare Plan naţional de dezvoltare Strategie de dezvoltare Elaborat de ţara candidată Comisia Evaluare Urmată de două consultări interservicii Decizie a Comisiei Memorandum de finanţare Cosemnat de ţara candidată CADRUL PROCEDURAL AL ISPA Strategia naţională ISPA pentru stabilirea strategiilor sectoriale și a listei proiectelor prioritare Elaborată de ţara candidată Cererea de finanţare a proiectului conţinând descrierea detaliată a proiectului Raportul special nr.
The total allocation for ISPA was 7 280 million euro for the period 2000–06 (1 040 million euro in 1999 prices per year4), to be distributed among the beneficiary countries on the basis of selected criteria. 
Finanţarea totală pentru ISPA a fost de 7 280 de milioane de euro pentru perioada 2000-2006 (1 040 de milioane de euro pe an, la nivelul preţurilor din 19994), această sumă urmând să fie distribuită între ţările beneficiare pe baza criteriilor selectate.
ISPA aimed at using these funds according to an appropriate balance between measures in the field of the environment and measures relating to transport infrastructure. 
Obiectivul ISPA a constat în utilizarea acestor fonduri păstrând în același timp un echilibru corespunzător între măsurile din domeniul mediului și măsurile legate de infrastructura de transport.
In total, 366 projects were approved for ISPA, of which 201 were in the environment sector, 78 in the transport sector and 87 concerned technical assistance. 
În total, în cadrul ISPA au fost aprobate 366 de proiecte, dintre care 201 erau în sectorul mediului, 78 în sectorul transporturilor, iar 87 erau proiecte de asistenţă tehnică.
The ISPA budget (in 2006 prices), before amendments and excluding technical assistance was 7 708 million euro5. 
Înainte de amendamente și excluzând asistenţa tehnică, bugetul ISPA (la nivelul preţurilor din 2006) a fost de 7 708 milioane de euro5.
The contribution to ISPA projects in the environment sector was 3 804 million euro and in the transport sector 3 904 million euro. 
Contribuţia la proiectele ISPA a fost de 3 804 milioane de euro în sectorul mediului, respectiv de 3 904 milioane de euro în sectorul transporturilor.
In the environment sector (see Figure 3), the majority of the 201 projects (73 %) were in the field of wastewater treatment and water supply. 
În sectorul mediului (a se vedea figura 3), cea mai mare parte din cele 201 proiecte (73 %) vizau tratarea apelor reziduale și alimentarea cu apă.
In the transport sector, the 78 ISPA projects were mainly (97 %) in the railways and in the roads and motorways sectors (see Figure 4). 
În sectorul transporturilor, cele 78 de proiecte ISPA vizau în cea mai mare parte (97 %) sectorul feroviar și sectoarele rutier și autorutier (a se vedea figura 4).
4 Article 4 of Regulation (EC) No 1267/1999 and Annex II to the interinstitutional agreement of 6 May 1999 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline and improvement of the budgetary procedure (OJ C 172, 18.6.1999). 
4 Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1267/1999 și Acordul interinstituţional din 6 mai 1999 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie cu privire la disciplina bugetară și perfecţionarea procedurii bugetare (JO C 172, 18.6.1999), p.
5 Commission, Regional Policy DG, situation at 31.12.2007. 
5 Comisia, DG REGIO, situaţia la 31.12.2007.
10 FIGURE 3 DISTRIBUTION OF ISPA ENVIRONMENT PROJECTS No of projects: 9 Combined sewage networks and treatment plants Drinking water supply Combined wastewater treatment and drinking water supply Solid waste management Other No of projects: 46 Share 23 % No of projects: 52 Share 26 % Share 4 % No of projects: 89 Share 45 % No of projects: 5 Share 2 % Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
10 FIGURA 3 DISTRIBUŢIA PROIECTELOR ISPA ÎN SECTORUL MEDIULUI Nr. de proiecte: 9 Reţele de canalizare și staţii de tratare Alimentare cu apă potabilă Tratarea apelor reziduale și alimentare cu apă potabilă Gestionarea deșeurilor solide Altele Nr. de proiecte: 46 Procentaj 23 % Procentaj 4 % Nr. de proiecte: 52 Procentaj 26 % Nr. de proiecte: 89 Procentaj 45 % Nr. de proiecte: 5 Procentaj 2 % Raportul special nr. 12/2008 – Instrumentul pentru politici structurale de preaderare (ISPA), 2000-2006
The co-financing rate of ISPA may be up to 75 % of public or equivalent expenditure6. 
Rata cofinanţării acordate prin ISPA poate fi de până la 75 % din cheltuielile publice sau echivalente6.
The national contribution sometimes took the form of loans granted by financial institutions such as the European Investment Bank (EIB) and the European Bank for Reconstruction and Development (EBRD). 
Contribuţia naţională a luat uneori forma împrumuturilor acordate de instituţii financiare precum Banca Europeană de Investiţii (BEI) și Banca Europeană de Reconstrucţie și Dezvoltare (BERD).
6 For projects considered essential for achieving the general objectives of ISPA, this rate can be increased up to 85 % according to Article 6(2) of Regulation (EC) No 1267/1999. 
6 În cazul proiectelor considerate esenţiale pentru atingerea obiectivelor generale ale ISPA, această rată poate fi majorată până la 85 %, în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1267/1999.
11 FIGURE 4 DISTRIBUTION OD ISPA TRANSPORT PROJECTS No of projects: 2 Share 3 % No of projects: 39 Share 50 % No of projects: 37 Share 47 % Roads and motorways Railway Other Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
11 FIGURA 4 DISTRIBUŢIA PROIECTELOR ISPA DIN SECTORUL TRANSPORTURILOR Nr. de proiecte: 2 Procentaj 3 % Nr. de proiecte: 39 Procentaj 50 % Nr. de proiecte: 37 Procentaj 47 % Șosele și autostrăzi Căi ferate Altele Raportul special nr. 12/2008 – Instrumentul pentru politici structurale de preaderare (ISPA), 2000-2006
12 AUDIT SCOPE AND APPROACH 7. 
12 SFERA ȘI ABORDAREA AUDITULUI 7.
The implementation of ISPA in the candidate countries represented an initial exposure to large-scale investments co-financed by the European Union. 
Punerea în aplicare a ISPA în ţările candidate a reprezentat prima expunere la investiţii de anvergură cofinanţate de Uniunea Europeană.
For this reason, in view of the importance of ISPA for the accession of the candidate countries and findings of previous audits7, the Court decided to carry out an audit of ISPA to answer the following questions. (a) Was there a coherent strategy and an adequate preparation supporting ISPA actions? (b) Were projects implemented according to planning? (c) Were projects contributing to beneficiary countries’ compliance with the EU environmental directives and to the improvement of TEN-T? 
Din acest motiv, ţinând seama de importanţa ISPA pentru aderarea ţărilor candidate și de constatările formulate în cursul auditurilor precedente7, Curtea a decis să desfășoare un audit al ISPA pentru a răspunde la următoarele întrebări: (a) Se bazează măsurile ISPA pe o strategie coerentă și pe o pregătire adecvată? (b) Au fost implementate proiectele conform planificărilor? (c) Au contribuit proiectele la efortul ţărilor beneficiare de a se conforma cerinţelor prevăzute de directivele comunitare de mediu și la ameliorarea reţelei TEN-T?
ISPA was programmed for the period 2000–06 and the majority of the beneficiary countries acceded to the EU in May 2004. 
Programarea ISPA a corespuns perioadei 2000-2006, iar majoritatea ţărilor beneficiare au aderat la Uniunea Europeană în mai 2004.
As at 31 December 2007, final reports on only a limited number of the 279 infrastructure projects were available. 
La 31 decembrie 2007, rapoartele finale erau disponibile doar pentru o mică parte dintre cele 279 de proiecte de infrastructură.
As such, the Court could only make a preliminary assessment of the performance and achievements of the projects. 
Prin urmare, Curtea a putut efectua doar o evaluare preliminară a performanţei și a realizărilor proiectelor în cauză.
A sample of 32 projects adopted between 2000 and 2003 (16 environment and 16 transport) covering six beneficiary countries was examined. 
A fost examinat un eșantion de 32 de proiecte, adoptate între 2000 și 2003 (16 în sectorul mediului și 16 în sectorul transporturilor), acoperind șase ţări beneficiare.
Sixteen projects were visited on the spot (eight environment and eight transport) in the Czech Republic, Poland, Latvia and Romania. 
Au fost efectuate vizite la faţa locului pentru 16 proiecte (opt din sectorul mediului și opt din sectorul transportu-rilor) în Republica Cehă, Polonia, Letonia și România.
The other 16 projects were subject to a desk-review. 
Celelalte 16 proiecte au făcut obiectul controalelor documentare.
They concern the abovementioned countries plus Hungary and Bulgaria. 
Aceste proiecte vizează ţările menţionate anterior, plus Ungaria și Bulgaria.
File reviews and interviews were carried out both at the Commission headquarters and Commission delegations. 
Examinarea dosarelor și interviurile s-au desfășurat atât la sediul Comisiei, cât și la delegaţiile acesteia.
In the candidate countries, meetings were held with the Ministries of Environment and Transport, regional and local authorities, as well as with final beneficiaries. 
În ţările candidate au fost organizate reuniuni cu miniștrii mediului și cu cei ai transporturilor, cu autorităţile regionale și locale, precum și cu beneficiarii finali.
In addition, the Court carried out a survey by sending questionnaires to 155 project managers and bodies responsible for day-to-day management of projects8 in the four countries visited, in order to collect opinions on the most common problems encountered during ISPA implementation. 
Pe lângă aceasta, în cele patru ţări vizitate, Curtea a realizat un sondaj de opinie, prin chestionare adresate către 155 de manageri de proiect și organisme responsabile de gestionarea cotidiană a proiectelor8. Obiectivul era de a strânge opinii cu privire la problemele cel mai des întâlnite în cursul punerii în aplicare a ISPA.
The Court received 145 answers9 (93 % response rate). 
Curtea a primit 145 de răspunsuri9 (rata de răspuns fiind de 93 %).
Moreover, the Court obtained advice from experts in environment and transport projects from international financial institutions. 
În plus, Curtea a primit consiliere de la experţi provenind din instituţii financiare internaţionale, specializaţi în proiecte de mediu și de transport.
7 The Court’s Special Report No 5/2003 concerning Phare and ISPA funding of environmental projects in the candidate countries (OJ C 167, 17.7.2003, p. 
7 Raportul special nr. 5/2003 al Curţii privind finanţarea proiectelor de mediu în ţările candidate prin instrumentele de preaderare PHARE și ISPA (JO C 167, 17.7.2003, p.
1), Special Report No 15/2000 on the Cohesion Fund (OJ C 279, 2.1.2000, p. 
1), Raportul special nr. 15/2000 privind Fondul de coeziune (JO C 279, 2.1.2000, p.
1) and Special Report No 6/2005 on the trans-European network for transport (TEN-T) (OJ C 94, 21.4.2006, p. 
1) și Raportul special nr. 6/2005 privind reţeaua transeuropeană de transport (TEN-T) (JO C 94, 21.4.2006, p.
8 The project managers represented 42 % of ISPA projects in the environment and transport sectors. 
8 Managerii de proiect reprezintă 42 % din proiectele ISPA din sectoarele mediului și transporturilor.
9 For technical reasons such as incorrect completion of the questionnaire or incomplete reply, 127 replies were usable (82 %). Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
9 Din motive tehnice, ca de exemplu completarea incorectă a chestionarului sau răspunsuri incomplete, au putut fi utilizate numai 127 de răspunsuri (82 %). Raportul special nr. 12/2008 – Instrumentul pentru politici structurale de preaderare (ISPA), 2000-2006
13 AUDIT OBSERVATIONS WAS THERE A COHERENT STRATEGY AND ADEQUATE PREPARATION SUPPORTING ISPA ACTIONS? 
13 OBSERVAŢII DE AUDIT SE BAZEAZĂ MĂSURILE ISPA PE O STRATEGIE COERENTĂ ȘI PE O PREGĂTIRE ADECVATĂ?
GENERAL FRAMEWORK AND AUDIT CRITERIA 13. 
CADRUL GENERAL ȘI CRITERIILE DE AUDIT 13.
National ISPA strategies for the environment and transport sectors were prepared by each beneficiary country at the request of the Commission. 
Strategiile naţionale ISPA în sectoarele mediului și transporturilor au fost elaborate de fiecare ţară beneficiară, la cererea Comisiei.
Their purpose was to define the priority objectives by identifying sector and sub-sector priorities and geographical priorities such as transport bottlenecks or environmental black spots, and to identify the resources needed. 
Scopul acestora era de a defini obiectivele prioritare, de a identifica priorităţile sectoriale, subsectoriale și geografice (cum ar fi blocajele în reţelele de transport sau zonele critice din punctul de vedere al mediului), precum și de a identifica resursele necesare.
The national ISPA strategies should also provide the framework for project identification and set out the criteria to be used to select and appraise proposed projects (see Annex I). 
De asemenea, strategiile naţionale ISPA ar trebui să furnizeze cadrul necesar identificării proiectelor și să stabilească ce criterii trebuie utilizate pentru selectarea și evaluarea propunerilor de proiecte (a se vedea anexa I).
Candidate countries submitted an application to the Commission which had to contain, inter alia, the following elements10: (a) the timetable for implementation of the works; (b) a cost–benefit analysis; (c) the financial plan, including financing sources other than ISPA. 
Ţările candidate au înaintat o cerere Comisiei, care trebuia să conţină, printre altele, următoarele elemente10: (a) calendarul de executare a lucrărilor; (b) o analiză costuri-beneficii; (c) planul financiar, incluzând și alte surse de finanţare decât ISPA.
The Court analysed the strategy documentation, and the preparation of ISPA projects, checking whether: (a) the national sectoral strategies contained an assessment of sectoral needs in the fields of environment and transport designed to catch up with EU environmental standards and upgrade and expand links with trans-European transport networks; (b) the Commission developed on time manuals and guidelines to enable candidate countries to submit proposals containing all the relevant information. 
Curtea a analizat documentaţia aferentă strategiilor și modul de întocmire a proiectelor ISPA, verificând dacă: (a) strategiile naţionale sectoriale cuprindeau o evaluare a nevoilor sectoriale din domeniile mediului și transporturilor, obiectivul fiind de a recupera întârzierile faţă de standardele de mediu ale UE, precum și de a îmbunătăţi și extinde legăturile cu reţelele transeuropene de transport; (b) Comisia a elaborat în timp util manuale și orientări care să permită ţărilor candidate să prezinte propuneri conţinând toate informaţiile relevante.
10 Article 7(3)(a) of and Annex I to Regulation (EC) No 1267/1999. 
10 Articolul 7 alineatul (3) litera (a) și anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1267/1999.
Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 WELL TARGETED ISPA STRATEGIES 16. 
12/2008 – Instrumentul pentru politici structurale de preaderare (ISPA), 2000-2006 STRATEGII ISPA BINE ORIENTATE 16.
The Commission’s framework documents for the environment and transport sectors proved to be effective in setting out the key criteria for the preparation of national ISPA strategies which included general priorities and identified projects to be implemented with ISPA support (see Textbox 1). 
Documentele-cadru ale Comisiei referitoare la sectoarele mediului și transporturilor s-au dovedit a fi eficace în stabilirea criteriilor-cheie care permit elaborarea strategiilor naţionale ISPA; acestea conţin priorităţile generale și identifică proiectele care urmează să se desfășoare cu sprijinul ISPA (a se vedea caseta 1).
In the cases where shortcomings were identified, the Commission provided support in order to address these weaknesses (see Textbox 2). 
În cazurile în care au fost identificate deficienţe, Comisia a oferit asistenţă pentru remedierea acestora (a se vedea caseta 2).
14 TEXTBOX 1 TEXTBOX 2 In the case of Latvia, in the environment sector, the main focus for ISPA was to concentrate on projects which enabled the country to comply with the requirements of Community environmental law and with the objectives of the accession partnership. 
14 CASETA 1 CASETA 2 În ceea ce privește sectorul mediului din Letonia, principalul obiectiv al ISPA a fost de a se concentra pe proiecte care să permită acestei ţări să se conformeze cerinţelor prevăzute de dreptul comunitar în domeniul mediului și să îndeplinească obiectivele parteneriatului pentru aderare.
The strategy identifies and selects projects to be proposed for financing under ISPA that are consistent with the abovementioned criteria. 
Strategia identifică și selectează proiectele care urmează să fie propuse pentru finanţare în cadrul instrumentului ISPA și care respectă criteriile menţionate anterior.
The selection of ISPA projects was based on the government guidelines, which took into consideration assumptions of environmental policy. 
Selectarea proiectelor ISPA s-a bazat pe orientările guvernamentale elaborate în conformitate cu principiile politicii de mediu.
In Romania, the updated 2003 version of the national transport strategy did not receive unreserved consent from the Commission due to several shortcomings. 
În România, versiunea actualizată din 2003 a strategiei naţionale în materie de transport nu a obţinut acordul fără rezerve al Comisiei, deoarece prezenta mai multe deficienţe.
In order to address these shortcomings, the Commission decided to grant a technical assistance project aimed at drafting a general transport master plan. Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
În vederea remedierii acestora, Comisia a decis să finanţeze un proiect de asistenţă tehnică vizând întocmirea unui plan director general în domeniul transporturilor. Raportul special nr. 12/2008 – Instrumentul pentru politici structurale de preaderare (ISPA), 2000-2006
TEXTBOX 3 TEXTBOX 4 18. 
CASETA 3 CASETA 4 18.
Even though in some cases it was not possible to explain the ranking of investment projects11, an examination of the strategies of the four countries visited has enabled the Court to conclude that, in general, national sectoral ISPA strategies clearly identified the needs in each country, also taking into consideration the existing national planning documents (see Textbox 3). 
Deși ierarhia proiectelor de investiţii nu a putut fi explicată în anumite cazuri11, examinarea strategiilor celor patru ţări vizitate a permis Curţii să conchidă că, în general, strategiile naţionale sectoriale ISPA au identificat cu claritate nevoile din fiecare ţară și au ţinut seama de documentele naţionale de planificare existente (a se vedea caseta 3).
National ISPA strategies acted as a tool in the selection of ISPA projects, linking objectives and priorities to specific project proposals. 
Strategiile naţionale ISPA au permis selectarea proiectelor eligibile pentru finanţare ISPA, stabilind o legătură între obiective și priorităţi, pe de o parte, și propunerile specifice de proiecte, pe de altă parte.