natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The managing authority was also able to provide data classifying each of the 1 206 municipalities in the region (and specific parts of them) according to the risk of soil erosion, broken down into three classes (less than 3 tonnes per hectare and per year, between 3 and 15 tonnes, and more than 15 tonnes). 
Totodată, autoritatea de management a fost în măsură să furnizeze date permiţând clasificarea fiecăreia din cele 1 206 de municipalităţi din regiune (şi a unor porţiuni ale respectivelor municipalităţi) după criteriul riscului de eroziune a solurilor (existau trei categorii de risc: sub 3 tone pe hectar şi pe an; între 3 şi 15 tone; peste 15 tone).
However, in a number of programmes audited, the environmental issues were described in a general manner without providing a clear link with the agri-environment sub-measures. 
Totuşi, în cazul mai multor programe auditate, chestiunile ecologice erau descrise în termeni generali, fără să se traseze o corelaţie clară cu submăsurile de agromediu.
For example, in Spain, Italy and France, some of the environmental pressures identified in the rural development programmes were not addressed by agri-environment payments. 
De exemplu, în Spania, Italia şi Franţa, unele din presiunile ecologice identificate în programele de dezvoltare rurală nu erau reflectate în acţiunile efective privind plăţile de agromediu.
Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 21 Links between the environment and farming practices are numerous and difficuLt to estabLish with precision 31. 
7/2011 – Este sprijinul pentru agromediu bine conceput şi bine gestionat? 21 legăturile existente între starea mediului încOnjurătOr şi practicile agricOle sunt numerOase şi dificil de determinat cu precizie 31.
An assessment of the extent to which agri-environment objectives have been achieved depends on the existence of a link between the agri-environment sub-measures and the environmental pressures. 
Pentru a putea evalua gradul de îndeplinire a obiectivelor de agromediu, este nevoie de stabilirea unei corelaţii între submăsurile de agromediu şi presiunile ecologice.
Agri-environment sub-measures may have a positive effect on several environmental pressures (water, soil, air, biodiversity, etc). 
Submăsurile de agromediu pot avea un efect pozitiv asupra mai multor factori de presiune ecologică (apa, solul, aerul, biodiversitatea etc.).
Environmental pressures cannot be clearly prioritized or ranked as they concern elements which are all relevant, different in nature, and not comparable. 
Presiunile ecologice nu pot fi ierarhizate în mod absolut, întrucât privesc elemente care sunt toate la fel de relevante şi care, în plus, sunt de naturi diferite şi nu pot fi comparate.
As a consequence, the rural development programmes audited provide no or only limited information on the relative importance of the environmental pressures identified. 
Drept urmare, programele de dezvoltare rurală care au fost auditate fie nu au furnizat deloc informaţii cu privire la importanţa relativă a presiunilor ecologice identificate, fie au furnizat informaţii limitate în acest sens.
In addition, they do not identify precise links to agri-environmental sub-measures proposed. 
De asemenea, programele nu trasează legături precise între presiunile ecologice identificate şi submăsurile de agromediu propuse.
This makes it difficult to assess to what extent the sub-measures have had an influence on the specific environmental pressure identified. 
Din acest motiv, este dificil să se determine efectul submăsurilor de agromediu asupra unui factor anume de presiune ecologică.
Therefore, most Member States assess the achievement of the agri-environment objectives globally, considering all sub-measures together. 
Având în vedere această situaţie, majoritatea statelor membre evaluează la nivel global îndeplinirea obiectivelor de agromediu, analizând submăsurile în mod colectiv.
The rural development programmes thus state that there are multiple relationships between the environmental pressures and the farming practices supported under agri-environment. 
În programele de dezvoltare rurală se avansează, astfel, ideea că între presiunile ecologice identificate şi practicile agricole sprijinite în cadrul acţiunilor de agromediu există multiple corelaţii.
To address this, in two out of eight programmes audited the links between environmental pressures and agri-environment sub-measures could be classified as direct or indirect. 
Pentru a reflecta acest aspect, două din cele opt programe auditate permiteau clasificarea drept directe sau indirecte a corelaţi-ilor dintre presiunile ecologice şi submăsurile de agromediu.
For instance, in Piedmont, one of the agri-environment sub-measures audited (support for integrated production, see glossary) was expected to contribute to four out of the five environmental objectives 12, but only one was selected as a direct and principal objective (protection of water quality). 
În Piemonte, de exemplu, se preconiza că una din submăsurile de agromediu auditate (sprijin pentru producţia integrată, a se vedea glosarul) urma să contribuie la îndeplinirea a patru din cele cinci obiective de mediu12, însă doar unul din aceste obiective a fost desemnat drept obiectiv direct şi central (protecţia calităţii apei).
This helps clarifying the contribution of the agri-environment payments towards the environmental objectives set out in the framework. 
Acest tip de demers facilitează clarificarea contribuţiei aduse de plăţile de agromediu la atingerea obiectivelor de mediu stabilite în cadrul strategic.
Another example of a direct link between an agri-environment sub-measure and the pressures identified was in Poland. 
Un alt exemplu de corelaţie directă între o submăsură de agromediu şi presiunile ecologice identificate poate fi evidenţiat în Polonia.
According to the Polish rural development programme, wind erosion is a threat for 28 % of the territory. 
Conform programului de dezvoltare rurală al Poloniei, eroziunea eoliană reprezintă un pericol pentru 28 % din teritoriu.
Introducing a soil cover during the winter is a farming practice which limits soil erosion caused, inter alia, by the wind. 
Acoperirea cu înveliş vegetal a terenurilor agricole pe durata iernii este o practică agricolă care limitează eroziunea solului cauzată, printre altele, şi de vânt.
This practice is supported by agri-environment payments included in the Polish rural development programme, as illustrated in Picture 3. 
Această practică este sprijinită prin plăţi de agromediu incluse în programul de dezvoltare rurală al Poloniei, după cum se ilustrează în fotografia 3.
12 Maintenance of biodiversity and high nature value areas, protection of water resources, reduction of greenhouse gases, maintenance of agricultural activity in areas at risk of land abandonment, protection of the territory. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
12 Prezervarea biodiversităţii şi a zonelor de mare valoare naturală, protecţia resurselor de apă, reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, menţinerea activităţii agricole în zonele afectate de riscul de abandon al terenurilor, protecţia teritoriului. Raportul special nr. 7/2011 – Este sprijinul pentru agromediu bine conceput şi bine gestionat?
Picture 3: Example of agri-environment in Poland showing, on the right side, an area without plant cover and soil subject to wind erosion, whereas the left side is covered by rye planted under an agri-environment sub-measure to protect the soil against erosion. © European Union, source: European Court of Auditors. EXAMPLES OF PRACTICES DESIGNED TO DELIVER TANGIBLE ENVIRONMENTAL BENEFITS cLear ruLes in the aLLocation of resources 35. 
Fotografia 3: exemplu de acţiune de agromediu în Polonia: în partea dreaptă a imaginii, o suprafaţă neacoperită cu înveliş vegetal, cu solul expus la eroziune eoliană; în partea stângă a imaginii, teren acoperit cu înveliş vegetal, respectiv secară plantată în cadrul unei submăsuri de agromediu în vederea protejării solului împotriva eroziunii © Uniunea Europeană, sursa: Curtea de Conturi Europeană EXEMPLE DE PRACTICI CONCEPUTE ASTFEL ÎNCÂT SĂ GENEREZE BENEFICII TANGIBILE PENTRU MEDIU nOrme clare pentru alOcarea resurselOr 35.
When environmental pressures are identified, the allocation of resources should be justified in terms of their cost effectiveness in achieving environmental benefits in the areas concerned. 
Atunci când se identifică presiuni ecologice, modul de alocare a resurselor trebuie să fie justificat de raportul cost-eficacitate al diverselor instrumente în ceea ce priveşte obţinerea de beneficii ecologice în zonele vizate.
In this regard, England, for example, which the Court visited to review best practice situations, implements an approach which separates entry and higher-level sub-measures. 
Anglia, de exemplu, care a fost vizitată de Curte în cadrul etapei de analizare a „celor mai bune practici”, implementează, în acest sens, o abordare în cadrul căreia submăsurile „elementare” sunt tratate distinct de submăsurile „avansate”.
This has improved the clarity and visibility of results, as described in Box 1. 22 Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
Acest lucru a permis creşterea clarităţii şi a vizibilităţii rezultatelor, după cum se explică în caseta 1. 22 Raportul special nr. 7/2011 – Este sprijinul pentru agromediu bine conceput şi bine gestionat?
Three of the Member States audited also use separate budget allocations for different types of sub-measures. 
În ceea ce priveşte statele membre auditate, trei dintre acestea utilizează şi ele alocări bugetare separate pentru diferitele tipuri de submăsuri.
In its rural development programme, Hungary states that it does not intend to spend more than 35 % of the allocated funds on sub-measures with lower environmental outputs. 
În programul său de dezvoltare rurală, Ungaria arată că, pentru submăsurile cu efecte ecologice mai puţin pronunţate, nu intenţionează să cheltuiască decât cel mult 35 % din fondurile alocate.
Poland allocated a specific budget to two of the nine sub-measures in its rural development programme. 
În cadrul programului său de dezvoltare rurală, Polonia a alocat un buget separat pentru două din cele nouă submăsuri.
The budget allocated to one of them, concerning the protection of endangered bird species and natural habitats in Natura 2000 areas, represents 19 % of the total budget for agri-environment payments for the period 2007–13. 
Bugetul alocat pentru una dintre acestea, vizând protejarea speciilor de păsări pe cale de dispariţie şi a habitatelor naturale din zonele Natura 2000, reprezintă 19 % din bugetul total pentru plăţile de agromediu pe perioada 2007-2013.
France allocated 27 % of the 2007–13 budget to the targeted sub-measures described in Box 5. aLternative poLicies to agri-environment payments were given LittLe consideration 37. Agri-environment payments are one of a number of policies used to protect and improve the environment. 
Franţa a alocat 27 % din bugetul pentru perioada 2007-2013 submăsurilor specializate descrise în caseta 5. pOliticile care reprezintă O alternativă la plăţile de agrOmediu nu au fOst luate în cOnsiderare în mOd suficient 37.
The Member States can, for instance, also act through regulatory provisions, specific taxes or enhanced training and advice. 
Statele membre pot, de exemplu, să acţioneze şi prin instrumente legislative, prin impozite specifice sau prin demersuri sporite de educare şi consiliere.
Considering such alternative policies would help demonstrate where the agri-environment payment approach is the best way to tackle the pressures identified. 
Luarea în considerare a unor astfel de politici alternative ar permite să se demonstreze care sunt situaţiile în care plăţile de agromediu reprezintă abordarea optimă pentru presiunile identificate.
23 BOX 1 ENTRY AND HIGHER-LEVEL SUB-MEASURES IN ENGLAND In England the national authorities identified environmental pressures in different geographical areas. 
23 CASETA 1 SUBMĂSURILE „ELEMENTARE” ŞI SUBMĂSURILE „AVANSATE” ÎN ANGLIA În Anglia, autorităţile naţionale au identificat presiuni ecologice în mai multe regiuni geografice.
They analysed which type of sub-measure (in England split in entry and higher-level schemes) was more cost-effective in achieving environmental benefits. 
Autorităţile au analizat, de asemenea, ce tip de submăsură („schemă elementară” sau „schemă avan-sată”, conform clasificării utilizate în Anglia) oferea un mai bun raport cost-eficacitate în ceea ce priveşte obţinerea de beneficii ecologice.
This resulted in a budget for entry-level schemes determined on the basis of a target to have 70 % of agricultural land under entry-level agri-environment contracts. 
Drept rezultat al acestei abordări, bugetul alocat pentru schemele „elementare” a fost determinat pe baza obiectivului de a încheia contracte „elementare” de agromediu pentru 70 % din terenurile agricole.
The remaining budget is allocated to higher-level schemes and is split over nine regions based on their size and environmental features as well as past and predicted uptake figures. 
Restul bugetului este alocat schemelor „avansate” şi este repartizat între nouă regiuni, în funcţie de dimensiunile acestora şi de caracteristicile lor de mediu, precum şi în funcţie de gradul de absorbţie constatat în trecut şi preconizat pentru viitor.
In each region, so called ‘target areas’ have been identified, which are prioritised under the higher-level scheme on the basis of criteria such as relevance for biodiversity, landscape, natural resource protection (e.g. erosion), etc. For each target area, potential beneficiaries are informed on the land management activities adequate to the areas. 
În fiecare regiune, au fost identificate aşa-numite „zone-ţintă”, cărora li se acordă un statut prioritar în cadrul schemelor „avansate”, pe baza unor criterii precum relevanţa din punctul de vedere al biodiversităţii, tipul de peisaj, protecţia resurselor naturale (de exemplu, eroziunea) etc. Potenţialii beneficiari din fiecare astfel de zonă-ţintă beneficiază de informare cu privire la activităţile de gestiune a terenului care sunt adecvate pentru zona respectivă.
Specific indicators are established to monitor the results obtained (see paragraph 51). Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
Pentru monitorizarea rezultatelor obţinute, se stabilesc indicatori individualizaţi (a se vedea punctul 51). Raportul special nr. 7/2011 – Este sprijinul pentru agromediu bine conceput şi bine gestionat?
The Court found only two cases (France, Sweden) where such alternative policies were explicitly considered in the rural development programmes. 
Curtea a identificat numai două cazuri (Franţa şi Suedia) în care astfel de politici alternative au fost luate în considerare în mod explicit în programele de dezvoltare rurală.
The Swedish rural development programme explains that the legislative provisions in place are among the most important alternative policy means for reducing the negative impact of the use of fertilisers and plant protection products. 
Programul de dezvoltare rurală al Suediei explică faptul că dispoziţiile legislative în vigoare se numără printre cele mai importante instrumente alternative de reducere a impactului negativ al utilizării îngrăşămintelor şi produselor de protecţie a plantelor.
The programme provides a forecast for future prospects and envisages the redesign of agri-environment payments in the light of legislative changes. 
Programul oferă o prognoză pentru perspectivele de viitor şi preconizează modificarea sistemului de plăţi de agromediu în lumina schimbărilor legislative.
The French programme describes the synergy between national and EU policies and mentions agri-environment payments as one of the available tools (along with national regulations, tax policy, etc) for tackling certain issues (biodiversity, water, etc). 
Programul din Franţa descrie sinergia dintre politicile naţionale şi politicile UE şi menţionează plăţile de agromediu ca fiind unul dintre instrumentele disponibile (alături de reglementările naţionale, politicile fiscale etc.) pentru abordarea a diverse probleme (biodiversitate, apă etc.).
In Poland and Germany (Berlin and Brandenburg), the rural development programmes did not explain why agri-environment payments were the most adequate way to address the environmental needs. 
În Polonia şi Germania (Berlin şi Brandenburg), programele de dezvoltare rurală nu au explicat de ce plăţile de agromediu erau cel mai adecvat mod de a răspunde necesităţilor privind mediul.
For example, the Polish agri-environment sub-measure for buffer strips could also have been implemented through cross compliance, which is part of the reference level (see glossary). 
De exemplu, submăsura de agromediu a Poloniei pentru fâşii-le-tampon ar fi putut fi implementată şi prin ecocondiţionalitate, care face parte din nivelul de referinţă (a se vedea glosarul).
This was already pointed out in a previous report by the Court 13. 
Acest aspect a fost evidenţiat deja într-un raport anterior al Curţii13.
ACHIEVEMENTS OF AGRI-ENVIRONMENT POLICY CANNOT BE EASILY MONITORED the common monitoring and evaLuation framework represents progress but does not produce sufficient, reLevant and reLiabLe data 40. 
REZULTATELE OBŢINUTE ÎN CADRUL POLITICII DE AGROMEDIU NU POT FI MONITORIZATE CU UŞURINŢĂ cadrul cOmun de mOnitOrizare şi evaluare reprezintă un prOgres, însă nu generează suficiente date relevante şi fiabile 40.
The common monitoring and evaluation framework for the 2007–13 rural development programmes represents an improvement compared with the situation before 2007. 
Cadrul comun de monitorizare şi evaluare pentru programele de dezvoltare rurală aferente perioadei 2007-2013 reprezintă o îmbunătăţire comparativ cu situaţia de dinainte de 2007.
Among other things, this framework provides for a set of common indicators which Member States must include in their programmes. 
Printre altele, acest cadru prevede utilizarea unui set de indicatori comuni, pe care statele membre trebuie să îi includă în programele lor.
Output and result indicators are reported annually to the Commission. 
Indicatorii de realizări imediate şi indicatorii de rezultat sunt raportaţi anual Comisiei.
The latter then checks the consistency and reliability of the indicators and the data reported. 
Aceasta din urmă verifică apoi consecvenţa şi fiabilitatea indicatorilor şi a datelor raportate.
On the basis of these checks, the Commission identified numerous shortcomings, the main ones being missing or incorrect data, a lack of consistency between different tables and mistakes in reported expenditure. 
Pe baza acestor verificări, Comisia a identificat numeroase deficienţe, principalele fiind absenţa sau incorectitudinea datelor, lipsa de consecvenţă de la un tabel la altul şi greşeli în ceea ce priveşte cheltuielile raportate.
13 SpecialReportNo8/2008: Is cross compliance an effective policy, paragraph 60 and Box 3. 24 Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
13 Raportulspecialnr.8/2008: „Este ecocondiționalitatea o politică eficace?”, punctul 60 şi caseta 3. 24 Raportul special nr. 7/2011 – Este sprijinul pentru agromediu bine conceput şi bine gestionat?
The Court’s audit confirmed the shortcomings identified by the Commission and found that data from several Member States were not reliable. 
Auditul Curţii a confirmat deficienţele identificate de Comisie şi a constatat că datele provenite de la mai multe state membre nu erau fiabile.
For instance, in Andalusia, the output and result indicators bore no relation to the agri-environment expenditure. 
În Andaluzia, de exemplu, indicatorii de realizări imediate şi indicatorii de rezultat nu aveau absolut nicio legătură cu cheltuielile de agromediu.
In France, the Court found several weaknesses, including missing data in the tables sent to the Commission for the year 2008. 
În Franţa, Curtea a identificat mai multe deficienţe, printre care şi lipsa unor date din tabelele transmise Comisiei pentru anul 2008.
In addition, the practice of continuing to include data after contracts have expired overstates the results of EU expenditure. 
În plus, practica de a continua includerea datelor şi după ce contractele au expirat exagerează rezultatele cheltuielilor UE.
All the finished schemes are considered to be continuing to provide the same effects until the end of the programming period 14. 
Optica adoptată este aceea că toate schemele finalizate continuă să genereze aceleaşi efecte până la sfârşitul perioadei de programare14.
The common monitoring and evaluation framework includes output, result and impact indicators. 
Cadrul comun de monitorizare şi evaluare include indicatori de realizări imediate, indicatori de rezultat şi indicatori de impact.
Member States must send an annual progress report on the implementation of the programme to the Commission, including output and result indicators. 
Statele membre trebuie să trimită Comisiei un raport de progres anual privind implementarea programului, incluzând indicatori de realizări imediate şi de rezultat.
Data reported by the eight Member States audited in their 2009 progress report is included as Annex III. 
Anexa III prezintă datele transmise în raportul de progres pentru 2009 de către cele opt state membre auditate.
The impact indicators measure broad phenomena which are affected by numerous other factors in addition to rural development programme support 15. 
Indicatorii de impact măsoară fenomene ample, care sunt afectate de un număr foarte mare de factori, sprijinul acordat prin programele de dezvoltare rurală reprezentând doar unul din aceşti factori15.
The result indicator (‘area under successful land management’) is particularly unsatisfactory. 
Indicatorul de rezultat („suprafaţa care face obiectul unei gestionări reuşite a terenurilor”) este în mod clar unul nesatisfăcător.
It is in practice identical to the figure reported by the Member States as the output indicator ‘area under agri-environment support’. 
În practică, acest indicator este identic cu cifra raportată de statele membre la indicatorul de realizări imediate intitulat „suprafaţa care beneficiază de sprijin pentru agromediu”.
This is because Member States do not distinguish between these two indicators and all areas under contract are considered to be ‘successful’. 
Aceasta pentru că statele membre nu fac distincţie între aceşti doi indicatori şi pentru că se consideră că toate suprafeţele care fac obiectul unui contract fac, în acelaşi timp, obiectul unei gestionări „reuşite”.
Because of this, the environmental benefits are insufficiently monitored: the audit identified cases where the agri-environment contract was not successful, but was still included in the result indicator. 
Din acest motiv, beneficiile ecologice sunt monitorizate insuficient: auditul a identificat mai multe cazuri în care contractul de agromediu nu a fost „o reuşită”, dar a fost totuşi inclus în indicatorul de rezultat.
The next section provides examples of how this could be improved (see paragraphs 48 to 51). 
Următoarea secţiune oferă exemple care ilustrează cum ar putea fi îmbunătăţit acest aspect (a se vedea punctele 48-51).
14 This is a simplification adopted under the common monitoring and evaluation framework. 
14 Aceasta reprezintă o măsură de simplificare adoptată în contextul cadrului comun de monitorizare şi evaluare.
Some sub-measures bring their benefits as soon as they are implemented whereas some others start providing their benefits only at the end of the life cycle of the schemes. 
Efectele pozitive ale anumitor submăsuri îşi fac apariţia încă de la debutul implementării acestora, în timp ce, în cazul altor submăsuri, efectele pozitive încep să se concretizeze abia la finalul ciclului de viaţă al schemei.
This led to the adoption of a single approach which assumes that the effects continue after the schemes are finished. 
Această situaţie a condus la adoptarea unei abordări uniforme, bazată pe ipoteza conform căreia efectele generate persistă şi după încetarea schemelor.