natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(8/2014) — assessed how well the Commission managed the integration of EU support coupled to specific quantities of agri‐ cultural production (e.g. land cultivated or num‐ ber of animals) into the Single Payment Scheme (SPS) after the 2008 health check of the CAP. 
8/2014) – în acest raport special, Curtea a eva‐ luat cât de bine a gestionat Comisia integrarea sprijinului cuplat pe care UE îl oferă în funcție de anumite volume ale producției agricole (de exem‐ plu, în funcție de suprafața de teren cultivată sau de numărul animalelor) în schema de plată unică (SPU), după „bilanțul de sănătate” din 2008 al PAC.
The audit found that the Commission, in the period 2010–12, did not adequately supervise Member States for the calculation of farmers’ pay‐ ment entitlements to EU farm support under the SPS. 
În urma auditului, s‐a constatat că, în perioada 2010‐2012, Comisia nu a supravegheat în mod adec‐ vat calcularea de către statele membre a drepturilor la plată aferente sprijinului acordat de UE fermierilor în cadrul SPU.
Although Member States had, for their most part, correctly used the reference data of farmers, there were significant weaknesses in the correct application of the calculation rules and princi‐ ples. 
Cu toate că statele membre, în majo‐ ritatea cazurilor, utilizaseră în mod corect datele de referință ale fermierilor, Curtea a identificat defici‐ ențe considerabile în aplicarea corectă a normelor și a principiilor de calcul.
The Commission did not use its mandate to ensure that the criteria applied for the distribu‐ tion of the available support were always consist‐ ent with EU principles, whether they followed the principles of sound financial management or potentially affected market conditions. 
Comisia nu și‐a folosit man‐ datul pe care îl deține pentru a se asigura că criteri‐ ile aplicate pentru distribuția sprijinului disponibil respectau în toate cazurile principiile UE, că acestea erau conforme cu principiile bunei gestiuni financi‐ are sau că nu erau de natură să afecteze condițiile de pe piață.
The framework set up by the Commission did not suf‐ ficiently clarify which checks Member States have to carry out, while Member State control systems varied in quality. 
Cadrul creat de Comisie nu a oferit suficiente clarificări în ceea ce privește verificările pe care statele membre trebuiau să le efectueze, iar calitatea sistemelor de control ale statelor membre varia.
The main objective of the SPS was to shift policy ori‐ entation from market support to decoupled income support to farmers, thus giving farmers the freedom to produce according to market demands and give them a more stable income. 
SPU viza în principal reorientarea politicii, de la măsuri de sprijinire a pieței la acordarea de sprijin decuplat pentru venit destinat fermierilor, oferindu‐le astfel acestora libertatea de a produce în funcție de nevoile pieței și posibilitatea de a obține venituri mai stabile.
The SPS has so far been introduced in 18 Member States and accounts for 54 % of the entire EU budget for agriculture and rural development. • Is the EU investment and promotion support to the wine sector well managed and are its results on the competitiveness of EU wines demonstrated? 
SPU a fost introdusă până în prezent în 18 state mem‐ bre și reprezintă 54 % din bugetul total al UE destinat agriculturii și dezvoltării rurale. • Este sprijinul acordat de UE pentru investiții și promovare în sectorul vitivinicol bine gestionat și sunt demonstrate rezultatele acestui sprijin în ceea ce privește competitivitatea vinurilor produse în UE?
(9/2014) — assessed whether the investment and promotion measures were appropriately designed and examined the avail‐ able monitoring and evaluation data to assess whether the Commission and the Member States achieved the expected results efficiently. 
9/2014) – în acest raport special, Curtea a evaluat dacă măsurile privind investițiile și promovarea au fost concepute în mod corespunzător și a examinat datele disponibile re‐ zultate din monitorizare și evaluare pentru a stabili dacă Comisia și statele membre au obținut rezulta‐ tele scontate în mod eficient.
The audit found that the management of invest‐ ment and promotion support to the wine sec‐ tor was affected by design and implementation weaknesses and the impact on the competitive‐ ness of EU wines was not always demonstrable. 
În urma auditului, s‐a constatat că gestionarea spri‐ jinului acordat în sectorul vitivinicol pentru investiții și pentru promovare a fost afectată de deficiențe la nivelul concepției și al implementării și că impactul asupra competitivității vinurilor produse în UE nu era întotdeauna demonstrat.
The specific investment measure for the wine sector is not justified, because support already exists under the EU rural development policy. 
Necesitatea introduce‐ rii unei măsuri de investiții specifice sectorului vitivi‐ nicol nu este justificată, întrucât un astfel de sprijin există deja în cadrul politicii de dezvoltare rurală a UE.
The EU grants for the promotion of wines were often used for consolidating existing markets, rather than winning new markets or recovering old markets. 
Subvențiile acordate de UE pentru promovarea vinurilor au fost adesea utilizate mai degrabă pentru consolidarea piețelor decât pentru câștigarea unor piețe noi sau recâștigarea unor piețe vechi de des‐ facere.
The EU is the world’s biggest wine producer. 
Uniunea Europeană ocupă primul loc în producția mondială de vin.
EU support is intended to enhance competitiveness and better balance between supply and demand. 
Prin sprijinul pe care îl acordă, Uniu‐ nea urmărește să îmbunătățească competitivitatea și să asigure un echilibru mai bun între cerere și ofertă.
Member States spent €522 million in EU funds under the promotion measure and €518 million under the investment measure between 2009 and 2013. 
În perioada 2009‐2013, statele membre au alocat 522 de milioane de euro din fondurile UE în cadrul măsurii privind promovarea și, respectiv, 518 milioane de euro în cadrul măsurii privind investițiile.
For 2014–18, there has been a large increase in funds allocated to the Member States for this measure. 
Pentru perioada 2014‐2018, s‐a înregistrat o creștere substanțială a fon‐ durilor alocate statelor membre pentru măsura privind promovarea.
Our activities 24 • The effectiveness of European Fisheries Fund (EFF) support for aquaculture (10/2014) — assessed whether measures to support aquacul‐ ture were well designed and implemented at EU and Member State levels, and whether the EFF delivered value for money and supported the sustainable development of aquaculture. 
10/2014) – în acest raport special, Curtea a eva‐ luat dacă măsurile de sprijinire a acvaculturii au fost bine concepute și implementate la nivelul UE și la nivelul statelor membre și dacă finanțarea acordată prin FEP (Fondul european pentru pescuit) a obținut un bun raport costuri‐beneficii și a sprijinit dezvol‐ tarea sustenabilă a acvaculturii.
The audit found that measures to support aqua‐ culture up to 2013 were not well designed and implemented at EU and Member State levels, and that the EFF failed to deliver value for money and effective support for the sustainable develop‐ ment of aquaculture. 
În urma auditului, s‐a constatat că măsurile pentru sprijinirea acvaculturii implementate până în 2013 nu au fost bine concepute și implementate la nivelul UE și la nivelul statelor membre, iar FEP nu a obținut un bun raport costuri‐beneficii și nu a sprijinit în mod eficace dezvoltarea sustenabilă a acvaculturii.
There was an inadequate framework to translate the EU’s objectives for the sustainable development of aquaculture into reality and the results were insufficient. 
Cadrul existent nu era adecvat pentru transpune‐ rea în practică a obiectivelor stabilite de UE pentru dezvoltarea sustenabilă a acvaculturii, iar rezulta‐ tele obținute erau insuficiente.
Measures in Member States to support the sustainable de‐ velopment of aquaculture were not well designed and implemented. 
La nivelul statelor membre, măsurile pentru sprijinirea dezvoltării sustenabile a acvaculturii nu au fost bine concepute și implementate.
Member States’ national strategic plans and operational programmes were insufficiently clear and they lacked a coherent strategy for the sector. 
Planurile naționale strategice și programele operaționale din statele membre nu erau suficient de clare și nu dispuneau de o stra‐ tegie coerentă pentru acest sector.
The targeting of EFF fund‐ ing on aquaculture projects was often poor and the audit found that these projects usually failed to achieve the planned results or give good value for money. 
Direcționarea finanțării acordate prin FEP către proiectele de acva‐ cultură a fost adesea nesatisfăcătoare și, așa cum au descoperit auditorii, aceste proiecte nu au condus, în general, la rezultatele scontate sau nu au obținut un bun raport costuri‐beneficii.
Each year the EU produces about 1.3 million tonnes of fish from aquaculture, with a turnover of €4 bil‐ lion. 
Uniunea Europeană produce anual aproximativ 1,3 milioane de tone de pește grație sectorului acvacul‐ turii, care înregistrează o cifră de afaceri de 4 miliarde de euro.
By May 2013, the EFF had provided over €400 million to fund measures for productive investments, environmental and health measures in aquaculture. • Achieving economy: keeping the costs of EU‐financed rural development project grants under control (22/2014) — examined whether the approaches followed by the Commission and Member States were the most effective for keep‐ ing the costs of rural development grants under control. 
Până în mai 2013, FEP a pus la dispoziție peste 400 de milioane de euro pentru a finanța măsuri pentru investiții productive în acvacultură, precum și măsuri pentru mediu și măsuri de sănătate în acest sector. • Obținerea de economii: menținerea sub control a costurilor aferente finanțărilor acordate de UE pentru proiectele de dezvoltare rurală (RS nr. 22/2014) – în acest raport special, Curtea a ana‐ lizat dacă abordările urmate de Comisie și de statele membre erau cele mai eficace pentru menținerea sub control a costurilor aferente finanțărilor care sunt acordate pentru dezvoltarea rurală.
The audit revealed that EU Member States could make significant savings in rural development project grants while ensuring better value for money. 
În urma auditului, s‐a constatat că statele membre ar putea realiza economii semnificative la nivelul finanțărilor acordate pentru proiecte de dezvoltare rurală, asigurând în același timp un raport cos‐ turi‐beneficii mai bun.
The auditors identified workable, cost‐ effective approaches for Member States to control the costs of rural development grants that could be more widely applied. 
Auditorii au identificat o se‐ rie de abordări funcționale și eficace sub aspectul costurilor pe care statele membre le‐ar putea utiliza pe scară mai largă pentru a controla costurile afe‐ rente finanțărilor acordate pentru dezvoltare rurală.
Member States’ control systems were geared towards check‐ ing the prices of the items or works in the grant applications, without paying equal attention to whether the items themselves were appropriate. 
Sistemele de control ale statelor membre se axau pe verificarea prețurilor elementelor sau ale lucrărilor așa cum erau specificate în cererile de finanțare, verificarea caracterului rezonabil al elementelor în sine fiind un aspect secundar.
Some types of price checks were time consuming or gave little assurance that the costs approved were reasonable. 
Unele tipuri de verificări ale prețurilor necesitau mult timp sau ofereau o asigurare limitată cu privire la caracterul rezonabil al costurilor aprobate.
At the start of the programming period the Commission did not offer enough guidance or spread good practice. It did not en‐ sure that Member States’ systems were effective before approving large volumes of grants. 
Comisia nu a oferit orientări suficiente și nu a diseminat bune practici la începutul perioadei de programare și nu s‐a asigurat că sistemele statelor membre erau eficace înainte ca acestea să înceapă să aprobe volume mari de finanțări.
Around half of the €100 billion EU rural develop‐ ment expenditure programmed for 2007–13 was awarded in the form of grants towards the costs of investments and other projects undertaken by farmers, rural businesses, associations and local authorities. 
Aproximativ jumătate din cheltuielile în valoare de 100 de miliarde de euro programate pentru politica de dezvoltare rurală a UE în perioada 2007‐2013 au luat forma unor finanțări nerambursabile pentru acope‐ rirea costurilor proiectelor de investiții și de alt tip realizate de fermieri, de întreprinderi din mediul rural, de asociații sau de autorități locale.
Our activities 25 • Errors in rural development spending: what are the causes, and how are they being ad‐ dressed? 
Activitățile Curții 25 • Erori la nivelul cheltuielilor pentru dezvoltare rurală: care sunt cauzele și cum sunt ele reme‐ diate?
(23/2014) — examined the compliance of rural development implementation with the applicable laws and regulations and identified the main causes of the high error rate for rural development. 
23/2014) – în acest raport special, Curtea a examinat conformitatea implementării po‐ liticii de dezvoltare rurală cu normele și reglemen‐ tările aplicabile și a identificat principalele cauze ale ratei de eroare ridicate înregistrate de domeniul dezvoltării rurale.
The audit found that most of the errors in rural development policy are due to breaches of conditions set by Member States. 
În urma auditului, s‐a constatat că majoritatea erori‐ lor înregistrate la nivelul cheltuielilor de dezvoltare rurală sunt cauzate de nerespectarea condițiilor stabilite de statele membre.
Their control authorities could and should have detected and corrected most of the errors affecting investment measures in rural development. 
Autoritățile de control ale acestora ar fi putut și ar fi trebuit să detecteze și să corecteze majoritatea erorilor care afectau mă‐ surile de investiții din domeniul dezvoltării rurale.
Their control systems are deficient because checks are not exhaustive and are based on insufficient informa‐ tion. 
Sistemele lor de control prezintă deficiențe întrucât verificările nu sunt exhaustive și nu se bazează pe informații suficiente.
The average error rate for rural development spending in the last 3 years was 8.2 %. 
Rata medie de eroare înre‐ gistrată de cheltuielile pentru dezvoltare rurală în ultimii trei ani a fost de 8,2 %.
Invest‐ ment measures accounted for two thirds of the error rate, and area‐related aid accounted for the other third. 
Din această rată de eroare, măsurile de investiții au reprezentat două treimi, iar ajutorul pe suprafață o treime.
Only 16 % of the error rate resulted from non‐compliance with direct provisions of EU regulations, while the largest proportion — 84 % — was due to breaches of conditions set at Member State level. 
Numai un procent de 16 % din rata de eroare era reprezentat de nerespectarea dispozițiilor provenind în mod di‐ rect din regulamentele UE, în timp ce cea mai mare parte din rata de eroare – 84 % – era determinată de încălcări ale condițiilor stabilite la nivelul statelor membre.
The EU and Member States allocated more than €150 billion to rural development policy during the 2007–13 programming period, almost equally divid‐ ed between investment measures and area‐related aid. 
Uniunea Europeană și statele membre au alocat politi‐ cii de dezvoltare rurală peste 150 de miliarde de euro în perioada de programare 2007‐2013. Aceste fonduri au fost împărțite aproape în mod egal între măsurile de investiții și ajutorul pe suprafață.
This spending is particularly prone to error. • Is EU support for preventing and restoring damage to forests caused by fire and natural disasters well managed? 
Aceste cheltuieli sunt deosebit de vulnerabile la erori. • Este bine gestionat sprijinul acordat de UE pentru prevenirea și repararea daunelor cauzate pădurilor de incendii și de dezastre naturale?
(24/2014) — assessed whether EAFRD support (Measure 226) for restor‐ ing forestry potential and introducing preventive actions has been well managed and whether the Commission and the Member States can dem‐ onstrate that the support achieved its intended objectives in a cost‐effective way. 
24/2014) – în acest raport special, Curtea a ana‐ lizat dacă sprijinul acordat din FEADR (măsura 226) pentru reconstituirea potențialului forestier și adop‐ tarea unor măsuri de prevenire a fost bine gestionat și dacă statele membre și Comisia pot demonstra că sprijinul și‐a atins obiectivele preconizate într‐un mod eficient din punctul de vedere al costurilor.
The audit found that EU funding for preventing forest fires and restoring forests damaged by natural disasters and fire was not sufficiently well managed. 
În urma auditului, s‐a constatat că finanțarea acor‐ dată de UE pentru prevenirea incendiilor forestiere și pentru repararea daunelor cauzate pădurilor de incendii și de dezastre naturale nu a fost suficient de bine gestionată.
The Commission and Member States cannot demonstrate that the intended results of the funding were achieved in a cost‐effective way. 
Comisia și statele membre nu pot demonstra că rezultatele scontate ale finanțări‐ lor au fost obținute într‐un mod eficient din punctul de vedere al costurilor.
In the last 30 years, fires burned on average 480 000 hectares of forest area in the EU every year. 
În ultimii 30 de ani, incendiile au afectat în fiecare an, în medie, 480 000 de hectare de suprafață forestieră în UE.
Preventive actions accounted for more than 80 % of the €1.5 billion of EU funding for the 2007–13 period. 
Măsurile de prevenire au reprezentat peste 80 % din fondurile UE în valoare de 1,5 miliarde de euro disponibile pentru perioada 2007‐2013.
Our activities 26 Security and citizenship This policy field was created to ensure the free movement of persons and to offer a high level of protection to citizens. 
Activitățile Curții 26 Securitate și cetățenie Acest domeniu de politici a fost creat pentru a asigura libera circulație a persoanelor și pentru a oferi un nivel ridicat de protecție cetățenilor.
It ranges from the management of the EU’s external borders to judicial cooperation in civil and criminal matters, and includes asylum and immigration policies, police cooperation and the fight against crime. 
Activitățile acoperite merg de la gestionarea frontierelor externe ale UE la cooperarea judi‐ ciară în materie civilă și penală și includ politica în domeniul azilului și politica privind imigrarea, cooperarea poliție‐ nească și combaterea infracționalității.
Spend‐ ing for this area over the 2014–20 period — at current prices — should amount to €18 billion or below 2 % of the total budget. 
Bugetul alocat pentru acest domeniu în perioada 2014‐2020 – la prețurile curente – este estimat la 18 miliarde de euro, ceea ce reprezintă mai puțin de 2 % din bugetul total al Uniunii.
During 2014, the ECA produced the following special reports in this area. • Lessons from the European Commission’s development of the second generation Schengen information system (SIS II) (3/2014) — examined why the Commission delivered SIS II over 6 years later than planned and at eight times the initial budget estimates. 
În anul 2014, Curtea a elaborat următoarele rapoarte spe‐ ciale pe teme legate de acest domeniu. • Lecții învățate în urma dezvoltării Sistemului de Informații Schengen din a doua generație (SIS II) de către Comisia Europeană (RS nr. 3/2014) – în acest raport special, Curtea a examinat motivele pentru care Comisia a finalizat SIS II cu o întârziere de peste șase ani față de data planificată inițial și la un cost de opt ori mai mare decât bugetul estimat inițial.
It examined whether there was a robust business case for SIS II throughout the project, which took into account major changes to the costs and expected benefits. 
Curtea a analizat dacă a existat o justificare economică riguroasă pentru SIS II pe tot parcursul proiectului, care să fi luat în considerare schimbările majore apărute în ceea ce privește costurile și bene‐ ficiile preconizate.
The initial deadline was unrealistic and the Commission was not able to manage the main development contract effectively before 2009. 
Termenul fixat inițial era nerealist și Comisia nu a fost în măsură să gestioneze în mod eficace principalul contract de dezvoltare înainte de 2009.
The initial estimates of the costs significantly underestimated the true scale of the investment necessary. 
Cuantumul costurilor preconizat inițial subestima în mod semnificativ adevărata valoare a investițiilor necesare.
The full cost of SIS II amounted to €189 million, compared to €23 million initially planned, plus an estimated €330 million for national systems. 
Costul total al SIS II s‐a ridicat la 189 de milioane de euro (față de 23 de milioane de euro planificate inițial), cost la care trebuie adăugată o sumă estimată de peste 330 de milioane de euro pentru sistemele naționale.
The Commis‐ sion did not fully demonstrate that SIS II provided the best value for money for the organisation. It did however learn lessons during the first part of the project and has already applied some of them in preparing other large‐scale IT projects. 
Comisia nu a demon‐ strat pe deplin că SIS II prezintă cel mai bun raport costuri‐beneficii pentru organizație, dar a învățat din experiența dobândită în prima parte a proiectu‐ lui și a aplicat deja unele învățăminte astfel desprin‐ se în pregătirea altor proiecte IT de mari dimensiuni.
The Schengen information system is used by border guards, police, customs, visa and judicial authorities throughout the Schengen area. 
Sistemul de Informații Schengen este utilizat de poli‐ țiștii de frontieră, de organele de poliție, de autoritățile vamale, de autoritățile competente în materie de vize și de autoritățile judiciare în întregul spațiu Schengen.
It contains infor‐ mation (alerts) on persons who may have been involved in a serious crime or may not have the right to enter or stay in the EU. 
Acesta conține informații (alerte) privind persoane care ar putea fi implicate într‐o infracțiune gravă sau care sunt suspectate de a nu avea dreptul de a intra sau de a rezida în UE.
It also contains alerts on missing persons and lost or stolen property. • The External Borders Fund (EBF) has fos‐ tered financial solidarity but requires better measurement of results and needs to provide further EU added value (15/2014) — assessed the EBF’s effectiveness and EU added value and to what extent the objectives of its co‐financed projects and programmes were achieved. 
Sistemul conține, de asemenea, alerte privind persoane dispărute și obiecte pierdute sau furate. • Fondul pentru frontierele externe a promovat solidaritatea financiară, dar necesită o mai bună măsurare a rezultatelor și trebuie să genereze o valoare adăugată europeană suplimentară (RS nr. 15/2014) – în acest raport special, Curtea a evaluat eficacitatea FFE (Fondul pentru frontierele externe), valoarea sa adăugată europeană și gradul de realizare a obiectivelor programelor și ale proiec‐ telor cofinanțate de acest fond.
The audit found that the EBF has contributed to the management of the EU’s external borders and fostered financial solidarity among Member States. 
În urma auditului, s‐a constatat că FFE a contribuit la gestionarea frontierelor externe ale Uniunii și a pro‐ movat solidaritatea financiară în rândul statelor membre.
But further EU added value was limited and the overall result could not be measured owing to weaknesses in monitoring by the re‐ sponsible authorities and serious deficiencies by the Commission and the Member States in their evaluations. 
Cu toate acestea, valoarea adăugată euro‐ peană suplimentară adusă de fond a fost limitată, iar rezultatul general nu a putut fi măsurat din cauza carențelor monitorizării efectuate de autoritățile responsabile și a unor deficiențe grave care afectau evaluările realizate de Comisie și de statele mem‐ bre.