natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Since the 2008 crisis, the 5 % assumption for annual nominal GDP growth has clearly been unrealistic (see Annex V). 
După criza din 2008, s-a dovedit că ipoteza unei creșteri anuale nominale de 5 % a PIB-ului era în mod evident nerealistă (a se vedea anexa V).
Hence a deficit of 3 % of GDP no longer automatically implies convergence towards a debt‐to‐GDP ratio of 60 % (for example, at an annual nominal growth rate of 3 % and a 3 % deficit, the debt‐to‐GDP ratio will stabilise at 100 %). 
Prin urmare, nu se mai consideră că limitarea deficitului la 3 % din PIB antrenează în mod automat convergența cu o pondere a datoriei de 60 % din PIB (de exemplu, dacă rata de creștere anuală nominală este de 3 % și deficitul se ridică la 3 %, atunci ponderea datoriei în PIB se va stabiliza la 100 %).
For this reason the debt criterion was adjusted. 
Din acest motiv, criteriul datoriei a fost ajustat.
A more precise definition emerged in Article 1(2)(b) of Council Regulation (EU) No 1177/2011 of 8 November 2011: ‘the [debt‐to‐GDP ratio] shall be considered sufficiently diminishing and approaching the reference value at a satisfactory pace [...] if the differential with respect to the reference value has decreased over the previous three years at an average rate of one twentieth per year as a benchmark [...]’. 
O definiție mai precisă a fost formulată la articolul 1 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1177/2011 al Consiliului din 8 noiembrie 2011: „se consideră că [ponderea datoriei în PIB] scade suficient și se apropie de valoarea de referință într-un ritm satisfăcător [...] în cazul în care diferența față de valoarea de referință a scăzut în cei trei ani precedenți într-un ritm mediu de o douăzecime pe an ca valoare de referință [...]”
However, the 23 Member States already under an EDP in November 2011 are subject to a transitional rule for a period of three years after abrogation of the respective EDP. 
Cele 23 de state membre care făceau deja obiectul unei PDE în noiembrie 2011 vor beneficia însă de un regim de tranziție pentru o perioadă de trei ani după abrogarea procedurii care li se aplică.
As a result, the new debt criterion will not apply universally to all Member States before at least 2020 (see also Table 1). 
Ca urmare, noul criteriu al datoriei nu se va aplica în mod universal tuturor statelor membre înainte de 2020, cel mai devreme (a se vedea, de asemenea, tabelul 1).
69 The rule since 2011 has been that the government debt‐to‐GDP ratio complies with the debt criterion if it does not exceed the reference value (60 % of GDP), or if the differential with respect to the reference value decreases over three years at an average rate of one twentieth per year, on a backward, forward‐looking or cyclically adjusted basis. 
69 Norma în vigoare începând din 2011 prevede că ponderea datoriei publice în PIB respectă criteriul datoriei în cazul în care aceasta nu depășește valoarea de referință (60 % din PIB) sau în cazul în care diferența față de valoarea de referință scade timp de trei ani într-un ritm mediu de o douăzecime pe an, pe o bază retrospectivă, pe o bază prospectivă sau pe o bază ajustată ciclic.
70 The acceptable pace of reduction in the debt‐to‐GDP ratio is approximately that which would apply, regardless of the initial level of debt, given a public deficit of 3 % of GDP and annual nominal growth of 5 %. 
70 Pentru a fi acceptabil, ritmul de reducere a ponderii datoriei în PIB trebuie să fie aproximativ cel care s-ar aplica, indiferent de nivelul inițial al datoriei, în condițiile unui deficit public de 3 % din PIB și ale unei creșteri nominale anuale de 5 %.
As nominal growth has consist‐ ently been below 5 % since 2008, to meet the debt benchmark the public deficit must be brought below 3 % of GDP – and when higher levels of initial debt are factored in the deficit target will be more demanding still. 
Întrucât creșterea nominală s-a situat constant sub 5 % începând din 2008, reiese că deficitul public trebuie să scadă sub 3 % din PIB pentru a se permite respectarea criteriului datoriei. În plus, atunci când se iau în considerare nivelurile mai ridicate ale datoriei inițiale, ținta în materie de deficit devine și mai greu de atins.
This makes the conver‐ gence requirements particularly challenging for heavily‐indebted Member States. Box 6 
Din această cauză, cerințele de convergență sunt deosebit de dificil de îndeplinit pentru statele membre cu un grad ridicat de îndatorare. Caseta 6
Observations 47 71 In Table 4 we use the Commission data and projection37 for the debt‐to‐GDP ratio from 2013 to 2020 to calculate the annual ratio resulting from compliance with the debt benchmark for five countries in our sample38. 
Observații 47 71 În tabelul 4, Curtea a utilizat datele și proiecțiile Comisiei37 privind ponderea datoriei în PIB în perioada 2013-2020 pentru a calcula ponderea anuală care rezultă din respectarea criteriului datoriei în cazul a cinci țări incluse în eșantion38.
Only Germany and Malta, where debt hovers around 70 % of GDP, are shown as meeting the debt criterion over the period under consideration. 
În acest tabel se poate vedea că doar Germania și Malta, a căror rată a datoriei este de aproximativ 70 % din PIB, ar îndeplini criteriul datoriei în perioada luată în considerare.
Cyprus, which was placed under a programme of financial assistance in April 2013, is forecast to be compliant with the debt benchmark in 2018. 
Se estimează că Cipru, care face obiectul unui program de asistență financiară începând din aprilie 2013, va putea îndeplini criteriul datoriei în 2018.
France, which was placed under an EDP in April 2009 and is expected to exit the procedure by the end of 2017, should be compliant with the debt criterion at the end of a three‐year transitional period starting at the abrogation of the EDP (i.e.in 2020). 
Franța, care a fost plasată sub o procedură aplicabilă deficitelor excesive în aprilie 2009 și va ieși probabil din această procedură înainte de sfârșitul anului 2017, ar trebui să respecte criteriul datoriei la sfârșitul perioadei de tranziție de trei ani care începe la data abrogării procedurii (adică în 2020).
However, with a debt‐to‐GDP ratio of 96.5 % in 2015, France is not expected to fulfil the debt criterion by 2020. 
Cu toate acestea, având în vedere faptul că ponderea datoriei sale în PIB a fost de 96,5 % în 2015, se estimează că Franța nu va îndeplini criteriul datoriei în 2020.
As with France, for all years in the period the Commission also projects that Italy’s debt‐to‐GDP ratio will exceed the maximum acceptable for compliance with the benchmark. 
Ca și în cazul Franței, pentru toți anii incluși în perioadă, Comisia estimează că și ponderea datoriei Italiei în PIB va depăși nivelul maxim din perspectiva îndeplinirii criteriului de referință.
Assuming the scenario projected by the Commission, therefore, Italy, which had a debt‐to‐GDP ratio of 133.0 % in 2015, will be unable to comply with the debt benchmark by the forecast horizon of 2020 – and is thus prima facie in breach of the debt criterion. 
În cazul în care scenariul preconizat de Comisie se concretizează, aceasta înseamnă că Italia, care a avut în 2015 o pondere a datoriei în PIB de 133,0 %, nu va putea să se conformeze criteriului datoriei înainte de 2020, termenul utilizat pentru previziuni; la prima vedere, s-ar părea deci că această țară nu respectă criteriul datoriei.
Evolution of debt under Commission baseline scenario versus debt benchmark (all figures %) 37 Data for Germany, Italy, France and Malta taken from the Commission’s Fiscal Sustainability Report 2015, baseline scenario. 
Comparație între evoluția datoriei în scenariul de referință elaborat de Comisie și criteriul datoriei (toate cifrele sunt exprimate în procente) 37 Datele pentru Germania, Italia, Franța și Malta provin din Raportul Comisiei privind sustenabilitatea finanțelor publice în 2015, scenariul de referință.
The Commission does not include data for Cyprus as it is a country under a financial assistance programme. 
Comisia nu a inclus date pentru Cipru, întrucât această țară se află într-un program de asistență financiară.
So data for Cyprus taken from the IMF Article IV Report on Cyprus (IMF Country Report No 14/313 – October 2014). 
Prin urmare, datele pentru Cipru provin din Raportul FMI întocmit în temeiul articolului IV cu privire la Cipru (raportul de țară al FMI nr. 14/313, octombrie 2014).
38 With the exception of the Czech Republic, where the debt‐to‐GDP ratio is below the 60 % threshold. 
38 Cu excepția Republicii Cehe, unde ponderea datoriei în PIB se situează sub pragul de 60 %.
Observations 48 Analyses by the Commission are difficult to follow... 
Observații 48 Analizele realizate de Comisie sunt dificil de urmărit, ...
72 The number of relevant factors (see paragraph 14(ii) that the Commission can take into account in its analysis is potentially unlimited. 
72 Numărul de factori relevanți [a se vedea punctul 14 subpunctul (ii)] pe care Comisia îi poate lua în considerare în analiza sa este practic nelimitat.
Since, moreover, there is no methodological framework in place to weigh the impact of those factors in the assessment, all conclusions are left to the Commission’s economic judge‐ ment. 
În plus, întrucât nu există niciun cadru metodologic care să permită măsurarea impactului acestor factori în evaluare, toate concluziile sunt formulate pe baza analizei economice a Comisiei.
Although certain cases may require a more qualitative approach based on expert knowledge, it is difficult to understand how the Commission’s capacity for economic judgement applies to other factors. 
Deși este adevărat că o abordare mai calitativă, bazată pe cunoștințe de specialitate, poate fi necesară în anumite cazuri, este dificil de înțeles modul în care capacitatea de analiză economică a Comisiei se aplică în cazul altor factori.
73 In four of the nine Article 126(3) reports examined, the Commission concluded that the relevant factors present or seem to present a ‘mixed picture’39, and in three other reports it concluded that the relevant factors seem to present a favourable, or relatively favourable, situation40. 
73 În patru dintre cele nouă rapoarte prezentate în temeiul articolului 126 alineatul (3) care au făcut obiectul examinării, Comisia a concluzionat că factorii relevanți prezintă sau par să prezinte o „imagine de ansamblu mixtă”39, iar în alte trei rapoarte s-a conchis că factorii relevanți par să prezinte o situație favorabilă sau relativ favorabilă40.
However, the reasoning behind these conclusions is unclear, as is the impact of this analysis on the final deci‐ sion whether or not to place a Member State under an EDP or extend the EDP deadline. ... without access to all the data used it is not possible to replicate the underlying calculations, ... 
Raționamentul de la baza acestor concluzii este însă neclar, la fel ca și impactul acestei analize asupra deciziei finale de a lansa sau nu o PDE pentru un anumit stat membru sau de a prelungi termenul stabilit în cadrul unei PDE. ... calculele subiacente nu pot fi reproduse în lipsa totalității datelor utilizate, ...
74 Information on the data used by the Commission in its calculations was often not easily accessible. 
74 Adesea, informațiile privind datele utilizate de Comisie în calculele sale nu erau ușor accesibile.
This finding was corroborated by the representatives of the national authorities of some of the Member States visited. 
Această constatare a fost confirmată și de către reprezentanți ai autorităților naționale din unele state membre vizitate.
75 In the case of revised recommendations, for example, the information in the Commission’s relevant staff working document was not sufficient to replicate the calculation of the fiscal effort and other variables that are essential for the assess‐ ment of Member States’ compliance with the original recommendations. 
75 De exemplu, în ceea ce privește recomandările revizuite, informațiile din documentul de lucru relevant al Comisiei nu erau suficiente pentru a permite reproducerea calculului cu privire la efortul bugetar și la alte variabile esențiale pentru evaluarea respectării de către statele membre a recomandărilor inițiale.
In this regard, the working document underlying the Commission’s recommendation to extend the EDP deadline for France in February 2015 did not contain data in sup‐ port of the baseline scenario41 or any detail of additional discretionary revenue measures, although these data are essential to replicate the assessment of effec‐ tive action which led to the extension. 
De exemplu, documentul de lucru care stă la baza recomandării Comisiei de a se prelungi termenul stabilit în cadrul PDE pentru Franța în februarie 2015 nu conținea date care să susțină scenariul de referință41 și nici alte detalii legate de măsurile discreționare suplimentare privind veniturile, deși aceste date sunt esențiale pentru a reproduce evaluarea caracterului eficace al măsurilor care au condus la prelungirea acordată.
39 Czech Republic (7.10.2009), Italy (7.10.2009), Cyprus (12.5.2010), Malta (13.5.2009). 
39 Republica Cehă (7.10.2009), Italia (7.10.2009), Cipru (12.5.2010), Malta (13.5.2009).
40 Germany (7.10.2009), France (18.2.2009), Malta (18.2.2009). 
40 Germania (7.10.2009), Franța (18.2.2009), Malta (18.2.2009).
41 The baseline scenario was based on the 2013 spring forecast underlying the 2013 EDP recommendations. 
41 Scenariul de referință se sprijinea pe previziunile din primăvara anului 2013, care au stat la baza recomandărilor PDE din 2013.
Observations 49 ... and decisions are not always based on sufficiently objective arguments. 76 We reviewed the Commission analyses underlying the Council’s EDP decisions and recommendations in respect of the Member States in the sample. 
Observații 49 ... iar deciziile nu se bazează întotdeauna pe argumente suficient de obiective 76 Curtea a examinat analizele realizate de Comisie care au stat la baza deciziilor și a recomandărilor Consiliului privind PDE pentru statele membre incluse în eșantion.
The legal framework governing the issue of EDP decisions and recommendations provides room for a relatively high degree of flexibility of interpretation and application. 
Cadrul juridic care reglementează emiterea deciziilor și a recomandărilor PDE permite o marjă de interpretare și de aplicare relativ ridicată.
This is true for the assessment of the Italian budgetary situation in the Article 126(3) report of 27.2.2015, which concluded that the debt criterion should be considered satisfied. Box 7 summarises our analysis of the case. 
Această observație este valabilă în special pentru evaluarea situației bugetare a Italiei în raportul din 27 februarie 2015 elaborat în temeiul articolului 126 alineatul (3), raport potrivit căruia criteriul datoriei ar trebui să fie considerat ca fiind îndeplinit.
Compliance with the debt criterion – Italy Italy was placed under an EDP in November 2009. 
Respectarea criteriului datoriei: Italia Italia a fost plasată sub o procedură aplicabilă deficitelor excesive în noiembrie 2009.
The procedure was lifted in May 2013. 
Procedura a fost închisă în mai 2013.
Since then, Italy has been required to comply with the three‐year transitional rule for the debt criterion. 
Începând cu această dată, Italia trebuie să respecte regimul de tranziție de trei ani pentru criteriul datoriei.
In February 2015 the Com‐ mission carried out an assessment and concluded that the Member State was prima facie in breach of the debt criterion. 
În februarie 2015, Comisia a procedat la o evaluare și a concluzionat că, la prima vedere, acest stat membru părea să încalce criteriul datoriei.
However, after taking account of the relevant factors, and in spite of the fact that the debt‐to‐GDP ratio was still increasing, the Commission assessed Italy to be compliant with the debt criterion. 
Cu toate acestea, după ce a luat în considerare factorii relevanți, și în pofida faptului că ponderea datoriei în PIB era încă în creștere, Comisia a estimat că Italia respectă criteriul datoriei.
The decision cited three main relevant factors: (i) The currently unfavourable economic situation, characterised by very low inflation, which make compli‐ ance with the debt rule particularly demanding. 
În decizia sa, Comisia a invocat trei factori relevanți principali: (i) situația economică nefavorabilă din acest moment, caracterizată de o rată foarte scăzută a inflației, ceea ce face ca respectarea regulii privind datoria să fie deosebit de dificilă.
Our analysis: the debt adjustment benchmark already takes into account the influence of the economic cycle on the pace of debt reduction. 
Analiza Curții: valoarea de referință pentru ajustarea datoriei ia deja în calcul influența ciclului economic asupra ritmului de reducere a datoriei.
Rules for doing so are set out in a note addressed to the Economic and Finan‐ cial Committee alternates entitled ‘Operationalising the debt criterion in the Excessive Deficit Procedure’. 
Normele aplicabile în acest sens sunt definite într-o notă adresată membrilor supleanți ai Comitetului economic și financiar și intitulată Operationalising the debt criterion in the Excessive Deficit Procedure (Operaționalizarea criteriului datoriei în cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive).
This document makes it clear that the adjustment of debt for the cycle also factors in the evolution of prices, which is captured by the GDP price deflator. (ii) Adherence to the medium‐term budgetary objective (MTO) or the path of adjustment towards it. 
În acest document se clarifică faptul că ajustarea datoriei în funcție de ciclul economic ia în considerare și evoluția prețurilor, prin intermediul deflatorului PIB. (ii) respectarea obiectivului bugetar pe termen mediu sau a traiectoriei de ajustare în vederea atingerii acestui obiectiv.
Accord‐ ing to DG Economic and Financial Affairs, strict compliance or convergence with the MTO implies, under normal macroeconomic circumstances, compliance with the debt criterion in the medium term and debt sustainability. 
Potrivit DG Afaceri Economice și Financiare, respectarea strictă a obiectivului bugetar pe termen mediu sau progresele realizate în direcția acestuia antrenează, în circumstanțe macroeconomice normale, conformarea pe termen mediu cu criteriul datoriei și sustenabilitatea acesteia.
Our analysis: based on the 2015 winter EEF, Italy complied with the MTO in 2014 (in the sense that, its econo‐ my being in recession, it was not required to make any adjustment towards the MTO – the structural balance actually deteriorated by 0.2 %) and was forecast to comply in 2015. 
Analiza Curții: previziunile economice europene din iarna anului 2015 indicau faptul că Italia a respectat obiectivul bugetar pe termen mediu în 2014 (în sensul că nu era necesar să se procedeze la vreo ajustare în vederea atingerii acestui obiectiv în condițiile în care economia italiană era în recesiune – de altfel, soldul structural s-a deteriorat cu 0,2 %) și se estima că obiectivul va fi respectat și în 2015.
However, although the 2015 winter EEF also covers 2016, the assessment only takes account of 2014 and 2015. 
Cu toate acestea, deși previziunile economice europene din iarna anului 2015 acoperă și 2016, evaluarea ia în considerare numai anii 2014 și 2015.
According to the Commission’s fore‐ cast Italy will not be in line with the path of adjustment to the MTO in 2016 (forecast structural effort ‐0.2 % instead of the +0.5 % required). 
Potrivit previziunilor Comisiei, Italia nu va respecta traiectoria de ajustare la obiectivul bugetar pe termen mediu în 2016 (se prevede un efort structural de –0,2 % în loc de +0,5 %, cât ar fi necesar).
Hence, Italy was not forecast to meet the condition of ‘strictly respecting the required adjustment towards the MTO’. Box 7 
Prin urmare, se estimează că Italia nu va îndeplini condiția de „a respecta cu strictețe ajustarea necesară pentru atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu”. Caseta 7
Observations 50 (iii) Structural reforms: in a January 2015 communication42, the Commission clarified that the relevant factors to be taken into account when deciding not to launch an EDP include major structural reforms having direct long‐term positive budgetary effects and planned in sufficient detail by the Member State. 
Observații 50 (iii) reformele structurale: într-o comunicare din ianuarie 201542, Comisia a precizat că factorii relevanți care trebuie luați în considerare atunci când se ia decizia de a nu se lansa o PDE includ reformele structurale majore care au efecte bugetare pozitive directe pe termen lung și care sunt planificate într-o măsură suficient de detaliată de către statul membru.
In DG Economic and Financial Affairs’s view, Italy had made progress with the implementation of an extensive reform agenda with measures ‘expected to have a positive impact on growth and therefore on the sus‐ tainability of public finance’. 
În opinia DG Afaceri Economice și Financiare, Italia făcuse progrese în punerea în aplicare a unui vast program de reforme conținând măsuri „preconizate a avea un impact pozitiv asupra creșterii economice și, prin urmare, asupra sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice”.
Our analysis: the communication does not quantify the terms ‘major positive impact on growth’ and ‘long‐term positive budgetary impact’. 
Analiza Curții: comunicarea nu cuantifică termenii „impact pozitiv major asupra creșterii economice” și „efec-te bugetare pozitive pe termen lung”.
Italy itself did quantify the expected impact of reforms on growth, but not the long‐term budgetary impact. 
Pe de altă parte, Italia a cuantificat efectele preconizate ale reformelor asupra creșterii, dar nu și efectele bugetare pe termen lung.
In addition, the Commission did not share some of the assumptions underlying Italy’s estimate of a positive impact on growth, merely stating that ‘these results have not been en‐ dorsed by any national independent institution and seem to over‐estimate the impact of the reforms’. 
În plus, Comisia nu a comunicat unele dintre ipotezele care au stat la baza estimării de către Italia a unui impact pozitiv asupra creșterii, afirmând doar că „aceste rezultate nu au fost validate de vreo instituție națională independentă și par să supraestimeze impactul reformelor”.
Finally, there is no methodological framework in place that explains how the budgetary cost of reforms should be estimated and factored into the assessment of compliance with the debt criterion. 
În fine, nu există niciun cadru metodologic care să explice modul în care costul bugetar al reformelor ar trebui să fie estimat și luat în considerare la evaluarea respectării criteriului datoriei.
42 COM(2015) 12 final of 13 January 2015 ‘Making the best use of the flexibility within the existing rules of the Stability and Growth Pact’. 
42 COM(2015) 12 final din 13 ianuarie 2015: „Utilizarea optimă a flexibilității în cadrul normelor prevăzute de Pactul de stabilitate și de creștere”.
77 We focused on Italy because, of the Member States in the sample, it was the only one where an EDP was not launched even though the country failed to meet the debt benchmark; the decision was shaped by considerations drawn from the analysis of other relevant factors. 
77 Cazul Italiei a fost ales deoarece, dintre toate statele membre din eșantion, această țară este singura pentru care nu s-a inițiat o PDE chiar dacă criteriul datoriei nu era respectat, decizia respectivă fiind bazată pe considerații rezultate din analiza altor factori relevanți.
Of the five other Member States, the Czech Republic’s debt‐to‐GDP ratio is below the threshold, and Germany is currently meeting the debt benchmark. 
În ceea ce privește celelalte cinci state membre, Republica Cehă prezintă o pondere a datoriei în PIB inferioară pragului de referință, iar Germania respectă în prezent criteriul datoriei.
Malta was under an EDP from 2013, when it missed the debt requirement, until 2015, when it too became compliant for both deficit and debt. 
Malta a făcut obiectul unei PDE începând din 2013, an pentru care nu a respectat criteriul datoriei, și până în 2015, când această țară a reușit să se conformeze atât criteriului datoriei, cât și criteriului privind deficitul.