natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Eurostat report on progress towards the SDGs in an EU context 54 Since 2017, Eurostat has produced annual reports providing a description of “progress towards the SDGs in an EU context”81. 
Raportul Eurostat privind progresele realizate în direcția îndeplinirii ODD-urilor în contextul UE 54 Începând din 2017, Eurostat a elaborat rapoarte anuale care oferă o descriere a „progreselor realizate în direcția îndeplinirii ODD-urilor în contextul UE”81.
The report aims to provide a quantitative assessment of the EU’s progress towards reaching the SDGs. 
Scopul raportului este de a oferi o evaluare cantitativă a progreselor înregistrate de UE în direcția îndeplinirii ODD-urilor.
However, the Commission does not attempt to measure the contribution of the EU’s policies and budget to the 2030 Agenda. 
Cu toate acestea, Comisia nu urmărește să măsoare contribuția politicilor UE și a bugetului UE la Agenda 2030.
55 Eurostat’s report provides information on different indicators and progress on SDG-related issues, and includes data broken down by Member State. 
55 Raportul Eurostat oferă informații cu privire la diferiți indicatori și la progresele înregistrate în legătură cu aspecte legate de ODD și include date defalcate pe state membre.
The indicators, selected by the Commission based on consultation with stakeholders consist mainly of statistical information collected by Member States. 
Indicatorii, care sunt selectați de Comisie în urma consultărilor cu părțile interesate, constau, în principal, în informații statistice colectate de statele membre.
Indicators are evaluated against EU 2020 targets or other policy targets where available. 
Indicatorii sunt evaluați în raport cu obiectivele din Strategia UE 2020 sau în raport cu alte obiectivă de politică, acolo unde este cazul.
The report also highlights EU policy action in a specific area, but the indicators do not measure the performance of this EU policy action. 
De asemenea, raportul subliniază acțiunea politică a UE într-un domeniu specific, însă indicatorii nu măsoară performanța acestei acțiuni de politică a UE.
Some indicators include certain challenges (Box 6).The European Parliament has welcomed the Eurostat report as a “step forward towards the creation of a fully-fledged EU monitoring mechanism” but has also pointed out that “Eurostat alone cannot comprehensively capture all dimensions of SDG progress”82. 
Unii indicatori comportă anumite provocări (caseta 6). Parlamentul European a salutat publicarea raportului Eurostat, considerându-l un „pas înainte către crearea unui mecanism de monitorizare de sine stătător al UE”, dar a evidențiat și faptul că „Eurostat nu poate identifica singur, în mod exhaustiv, toate dimensiunile progresului către ODD”82.
We have previously criticised the Eurostat report for not measuring the progress towards its SDG commitment to achieving land degradation neutrality by 203083. 27 
Curtea a criticat în trecut raportul Eurostat pentru faptul că acesta nu a măsurat progresele înregistrate în direcția atingerii obiectivului privind neutralitatea din punctul de vedere al degradării terenurilor până în 203083. 29
We have previously found that achieving the longer term targets will require significantly more effort87; With regard to the reporting on all indicators: (c) No trend can be calculated due to data limitations88. 
Curtea a constatat în trecut că atingerea țintelor stabilite pe termen mai lung va necesita semnificativ mai multe eforturi87; În ceea ce privește raportarea cu privire la totalitatea indicatorilor: (c) nu se poate calcula nicio tendință din cauza limitărilor datelor88.
56 The Commission plans to use the Eurostat report, together with a report on the impact of the EU external action on achieving the SDGs89, for the purpose of reporting to the UN in 2019. 
56 Comisia intenționează să utilizeze raportul Eurostat, împreună cu un raport privind impactul acțiunilor externe ale UE asupra atingerii ODD-urilor89, în scopul raportării către ONU în 2019.
This means that the 2019 report will not cover the contribution of the EU’s budget and policies, apart from external action. 
Aceasta înseamnă că raportul din 2019 nu va acoperi contribuția bugetului UE și a politicilor UE, cu excepția acțiunilor externe.
Sustainability information provided by EU institutions and agencies 57 We found one EU institution (the European Investment Bank) and one EU agency (the European Intellectual Property Office) that publish a sustainability report (Box 7). 
Informații privind sustenabilitatea furnizate de instituțiile și agențiile UE 57 Curtea a identificat o instituție a UE (Banca Europeană de Investiții) și o agenție a UE (Oficiul Uniunii Europene pentru Proprietate Intelectuală) care publică rapoarte privind sustenabilitatea (caseta 7).
29 Box 7 The EIB’s and EUIPO’s sustainability report The EIB’s report The European Investment Bank (EIB) is an EU institution located in Luxembourg. 
31 Caseta 7 Rapoartele privind sustenabilitatea ale BEI și EUIPO Raportul BEI Banca Europeană de Investiții (BEI) este o instituție a UE cu sediul la Luxemburg.
It is “financially autonomous”, with capital of €243 billion and over 3 800 staff90. 
Este „autonomă din punct de vedere financiar”, dispunând de un capital de 243 de miliarde de euro și având un personal de peste 3 800 de membri90.
As the “EU’s bank”, the EIB finances and advises on investments all over the world91. 
În calitate de „bancă a UE”, BEI finanțează și oferă consultanță cu privire la investiții în întreaga lume91.
The institution published its first sustainability report in 200792 and aligned it with the GRI reporting guidelines from 200893 onwards. 
Instituția a publicat primul său raport privind sustenabilitatea în 200792 și l-a aliniat la orientările privind raportarea ale Inițiativei de Raportare Globală începând din 200893.
Its latest report (2018) consists of two documents: the Sustainability Report94 and the Sustainability Reporting Disclosure 2018. 
Ultimul său raport (2018) este format din două documente: Raportul privind sustenabilitatea94 și un document care conține informații referitoare la raportarea cu privire la sustenabilitate în 2018 (Sustainability Reporting Disclosures).
The first report addresses the EIB’s approach towards sustainable and innovative finance and investment. 
Primul raport acoperă abordarea BEI cu privire la finanțarea și investițiile sustenabile și inovatoare.
It highlights how sustainability concerns have been incorporated in the assessment of projects95, and provides examples of stakeholder engagement and information on how it has ensured accountability within the organisation. 
Acesta evidențiază modul în care preocupările legate de sustenabilitate au fost încorporate în evaluarea proiectelor95 și oferă exemple de implicare a părților interesate, precum și informații privind modul în care s-a asigurat răspunderea în acest sens în cadrul organizației.
The second report, aimed at specialists (analysts, non-governmental organisations, academic community, etc.), presents comprehensive, standardised information on environmental, social and governance aspects and on the EIB’s performance. 
Al doilea raport, destinat specialiștilor (analiști, organizații neguvernamentale, mediul academic etc.), prezintă informații standardizate și cuprinzătoare cu privire la aspecte sociale și aspecte legate de mediu și de guvernanță, precum și cu privire la performanța BEI.
EUIPO’s report The European Intellectual Property Office is a decentralised EU agency located in Alicante (Spain). 
Raportul EUIPO Oficiul Uniunii Europene pentru Proprietate Intelectuală este o agenție descentralizată a UE, cu sediul la Alicante (Spania).
It is fully self-financed96, with a budget of €401 million and a total of 995 staff97. 
Oficiul se autofinanțează integral96, dispunând de un buget de 401 milioane de euro și de un personal total format din 995 de membri97.
Its tasks include registering EU trade marks, community designs, European and international cooperation and protecting and enforcing of intellectual property rights. 
Sarcinile sale includ înregistrarea mărcilor UE și a desenelor sau modelelor industriale comunitare, cooperarea europeană și internațională și protejarea și asigurarea respectării drepturilor de proprietate intelectuală.
In 2016, the agency implemented a corporate sustainability framework, developed a corporate social responsibility strategy and produced its first sustainability report (covering financial year 2016) based on GRI standards. 
32 În 2016, agenția a implementat un cadru de sustenabilitate organizațională, a elaborat o strategie privind responsabilitatea socială a întreprinderilor și a întocmit primul său raport privind sustenabilitatea (care acoperă exercițiul financiar 2016), pe baza standardelor Inițiativei de Raportare Globală.
It was the first EU agency to produce such sustainability report. 
A fost prima agenție a UE care a elaborat un astfel de raport privind sustenabilitatea.
For its 2017 report, the agency decided to voluntarily align its content with the EU directive on non-financial and diversity disclosure98. 
Pentru raportul său pe 2017, agenția a decis să alinieze în mod voluntar conținutul acestuia la Directiva UE privind prezentarea de informații nefinanciare și de informații privind diversitatea98.
58 As part of their sustainability reporting, the EIB and EUIPO analysed and published their sustainability risks. 
58 Ca parte a raportării lor cu privire la sustenabilitate, BEI și EUIPO au analizat și au publicat riscurile lor legate de sustenabilitate.
This work was based on internal and external interviews. 
Această activitate s-a bazat pe interviuri interne și externe.
Figure 10 presents the EIB’s materiality assessment. 
Figura 10 prezintă evaluarea pragului de semnificație, realizată de BEI.
Figure 10 – The EIB’s assessment of the materiality of sustainability issues 30 Transparencyand accountability Human rights and vulnerable groups Ethics and integrity Environmental and social standards Climate and environment Health and wellbeing Anti-corruption Community and stakeholder engagement Diversity and inclusion Infrastructure Pollutionand emissions SMEs and job creation Biodiversity and Innovation and skills ecosystems Staff development and learning Informationand cybersecurity Organisation's significant economic, environmental and social impacts Very high Material Important Interpretation: Climate and environment are ranked as a very high importance to stakeholders and to the EIB, whereas ethics and integrity are seen as more relevant for stakeholders compared to the EIBs view. 
Figura 10 – Evaluarea de către BEI a pragului de semnificație a aspectelor legate de sustenabilitate Etică și integritate Transparență și dare de seamă Drepturile omului și grupurile vulnerabile Schimbările climatice și mediul Standarde sociale și de mediu Sănătate și bunăstare Combaterea corupției Implicarea comunității și a părților interesate Diversitate și incluziune Infrastructură Poluare și emisii IMM-uri și crearea de locuri de muncă Biodiversitate și Inovare și competențe ecosisteme Programe de perfecționare și de învățare pentru personal Informații și securitate cibernetică Impacturile semnificative sociale, economice și de mediu ale organizației Foarte ridicate Semnificative Importante Interpretare: clima și mediul sunt clasificate ca fiind foarte importante pentru părțile interesate și pentru BEI, iar etica și integritatea sunt considerate mai relevante de către părțile interesate, comparativ cu opinia BEI.
Source: EIB (2019): Sustainability Report 2018, p. 
Sursa: BEI (2019): Sustainability Report 2018, p.
59 Both the EIB and EUIPO’s sustainability reports include information on how the organisations have considered sustainability issues in their policies and activities and on the organisational impact on sustainability. 
59 Cele două rapoarte privind sustenabilitatea, raportul BEI și raportul EUIPO, includ informații cu privire la modul în care organizațiile au luat în considerare aspectele legate de sustenabilitate în cadrul politicilor și al activităților lor, precum și cu privire la impactul organizațiilor asupra sustenabilității.
As the example from the EIB in Box 8 illustrates, the impact of an organisation’s business can be much greater than how the running of the organisation affects sustainability. 
După cum ilustrează exemplul BEI din caseta 8, impactul activităților unei organizații asupra sustenabilității poate fi mult mai mare decât impactul modului de funcționare a unei organizații asupra sustenabilității.
Relevanceto stakeholders Very relevant 31 Box 8 Carbon footprint of selected EIB lending operations versus the EIB’s own impact The EIB publishes information on the carbon footprint of projects it finances Project carbon foot printing at the EIB, 2015-2017 Number of Projects Total EIB amount signed (in EUR billion) Absolute emissions (in Mt CO2e/year) Carbon sequestration from forestry (in Mt CO2e/year) Relative emissions (in Mt CO2e/year) 2015 2016 2017 73 70 55 11.2 17.7 9.4 4.6 2.4 5.2 3.5 0.3 -3.1 -2.7 -2.9 Source: EIB Sustainability Report 2017. 
33 Caseta 8 Amprenta de carbon a anumitor operațiuni de creditare ale BEI comparativ cu impactul propriu al BEI BEI publică informații privind amprenta de carbon a proiectelor pe care le finanțează. Amprenta de carbon a proiectelor finanțate de BEI, 2015-2017 Număr de proiecte Valoare totală semnată de BEI (miliarde de euro) Emisii absolute (Mt CO2 echivalent/an) Sechestrarea dioxidului de carbon în sectorul forestier (Mt CO2echivalent/an) Emisii relative (Mt CO2echivalent/an) 2015 2016 2017 73 70 55 11,2 17,7 9,4 4,6 2,4 5,2 3,5 0,3 -3,1 -2,7 -2,9 Sursa: EIB Group 2017 Sustainability Report.
The table above shows that CO2 is measured in millions of tonnes (Mt) Units and shows that total absolute emissions were 5.2 Mt CO2e. 
Tabelul de mai sus arată că CO2 este măsurat în milioane de tone (Mt) și că emisiile absolute totale au fost de 5,2 Mt CO2 echivalent.
In relative terms, the funded projects represent a reduction of 2.9 Mt CO2e compared to alternatives. 
În termeni relativi, proiectele finanțate reprezintă o reducere de 2,9 Mt CO2 echivalent comparativ cu soluțiile alternative.
The EIB ́s own organisational carbon footprint was 22 024 tonnes of CO2e. 
Amprenta de carbon a BEI la nivel de organizație a fost de 22 024 de tone CO2 echivalent.
This illustrates that analysing and reporting on the impact of an organisation’s business operations can be significantly more material than reporting only on the impact of the organisation itself. 
Aceasta ilustrează faptul că analiza și raportarea cu privire la impactul operațiunilor unei organizații pot fi considerabil mai semnificative decât raportarea exclusiv cu privire la impactul organizației în sine.
60 While they do not publish sustainability reports, other EU institutions and agencies do collect and sometimes publish information related to sustainability, albeit in a piece-meal manner and without ensuring that all material aspects of sustainability are covered. 
60 Deși nu publică rapoarte privind sustenabilitatea, alte instituții și agenții ale UE colectează și, uneori, publică informații privind sustenabilitatea, chiar dacă într-un mod fragmentar și fără a asigura acoperirea tuturor aspectelor importante legate de sustenabilitate.
Our survey of all EU institutions and agencies confirms this. 
Sondajul efectuat de Curte în rândul tuturor instituțiilor și agențiilor UE confirmă această observație.
61 The information collected or published mainly relates to how the running of the organisation affects sustainability (such as their internal use of paper or water) rather than on how they have considered sustainability in their overall strategy and operations. 
61 Informațiile colectate sau publicate privesc, în principal, impactul pe care îl are funcționarea unei organizații asupra sustenabilității (de exemplu, consumul intern de hârtie sau de apă), și nu modul în care organizația a luat în calcul sustenabilitatea în cadrul strategiei sale globale și în cadrul operațiunilor sale în ansamblu.
There is a risk that such internal focused reporting does not capture the most material issues for an organisation. 
Există un risc ca o astfel de raportare axată pe elemente interne să nu capteze cele mai semnificative aspecte pentru o organizație.
Nor does such information explicitly relate to how SDGs had been taken into account into the organisation’s policy and operations. 
De asemenea, aceste informații nu se referă în mod explicit la modul în care ODD-urile au fost luate în considerare în cadrul politicii și al operațiunilor organizației.
62 The information disclosed by EU institutions and agencies concerns their governance, recruitment and organisational environmental impact. 
62 Informațiile publicate de instituțiile și agențiile UE privesc guvernanța lor, recrutarea și impactul organizației asupra mediului.
They publish information in different reports (e.g. reports done for the Eco-Management and Audit Scheme (EMAS)) and/or online. 
Acestea publică informații în diferite rapoarte [de exemplu, rapoarte elaborate pentru Sistemul de management de mediu și audit (EMAS)] și/sau online.
Other information is collected but not published (Annex II). 
Alte informații sunt colectate, dar nu sunt publicate (anexa II).
63 We also asked EU Institutions and agencies whether they have implemented certain management systems, to support sustainability reporting or elements thereof (Figure 11). 
63 Curtea a adresat, de asemenea, întrebări instituțiilor și agențiilor UE pentru a afla dacă acestea au implementat anumite sisteme de management pentru a sprijini raportarea cu privire la sustenabilitate sau elemente ale acesteia (figura 11).
Such management systems support organisations that want to improve their impact on the environment (EMAS, ISO 14001) or on the health and safety of their employees (Occupational Health-and Safety Assessment Series (OHSAS) 18001, ISO 45001). 
Aceste sisteme de management sprijină organizațiile care doresc să își amelioreze impactul pe care îl exercită asupra mediului (EMAS, ISO 14001) sau asupra sănătății și securității angajaților lor [Occupational Health-and Safety Assessment Series (OHSAS) 18001, ISO 45001].
Figure 11 – Management systems implemented by EU institutions and agencies 32 Management systems implemented EMAS (Environmental Management) ISO 14001 (Environmental Management) Other ISO 50001 (Energy Management OSHAS 18001 (Health and Safety) ISO 45001 (Health and Safety) No management systems implemented 1 1 3 2 7 9 9 9 1 1 1 3 1 2 2 1 1 1 1 1 1 0 5 10 15 20 25 EU Institutions EU Agencies: staff <100 EU Agencies: staff between 100-250 EU Agencies: staff between 250-500 EU Agencies: staff >500 4 3 2 Source: ECA. 
Figura 11 – Sisteme de management implementate de instituțiile și agențiile UE 35 Sisteme de management implementate Altele ISO 50001 (Managementul energiei) OSHAS 18001 (Sănătate și securitate) ISO 45001 (Sănătate și securitate) Nu au fost implementate sisteme de management EMAS (Management de mediu) ISO 14001 (Management de mediu) 7 9 9 1 1 1 1 2 1 1 3 3 2 1 1 1 1 1 1 2 9 0 5 10 15 20 25 Instituții ale UE Agenții ale UE: personal <100 Agenții ale UE: personal între 100 și 250 Agenții ale UE: personal între 250 și 500 Agenții ale UE: personal >500 4 3 2 Sursa: Curtea de Conturi Europeană.
64 The management systems implemented mostly concern environmental aspects. 
64 Sistemele de management implementate vizează, în cea mai mare parte, aspectele de mediu.
Three quarters of the EU institutions99 and 10 % of the EU agencies have implemented a management system such as EMAS and/or ISO 14001. 
Trei sferturi dintre instituțiile UE99 și 10 % dintre agențiile UE au implementat un sistem de management, precum EMAS și/sau ISO 14001.
Both of these systems enable organisations to identify and monitor the environmental impact of their activities, products and services. 
Aceste două sisteme permit organizațiilor să identifice și să monitorizeze impactul pe care îl au activitățile, produsele și serviciile lor asupra mediului.
Unlike ISO14001, EMAS requires a public report using a set of core indicators – energy efficiency, material efficiency, waste, biodiversity and emissions. 
Spre deosebire de ISO 14001, EMAS prevede elaborarea unui raport public utilizând un set de indicatori de bază – eficiența energetică, eficiența materialelor, deșeuri, biodiversitate și emisii.
As far as other relevant international management systems like those for health and safety (OHSAS 18001) or energy (ISO 5001) are concerned, implementation is very low. 
În ceea ce privește alte sisteme de management internaționale relevante, precum cele pentru sănătate și securitate (OHSAS 18001) sau pentru energie (ISO 5001), gradul de implementare este foarte scăzut.
65 When asked why they do not publish a separate sustainability report, most EU institutions and agencies responded that they had not yet considered doing it; the second most common reply was that they lacked the necessary know-how (Figure 12). 
65 La întrebarea de ce nu publică un raport separat privind sustenabilitatea, majoritatea instituțiilor și a agențiilor UE au răspuns că nu luaseră încă în calcul această opțiune; al doilea cel mai frecvent răspuns a fost că nu dispun de know-how-ul necesar (figura 12).
Figure 12 – Key reasons for not publishing a sustainability report Source: ECA. 
Figura 12 – Motivele principale pentru care nu se publică un raport privind sustenabilitatea Sursa: Curtea de Conturi Europeană.
66 According to our survey, respondents see the potential benefits of sustainability reporting especially to enhance credibility and transparency. 
66 Potrivit rezultatelor sondajului Curții, respondenții remarcă beneficiile potențiale ale raportării cu privire la sustenabilitate în special în ceea ce privește sporirea nivelului de credibilitate și a transparenței.
Respondents also considered that sustainability reporting would increase their workload. (Figure 13). 
De asemenea, respondenții au considerat că raportarea cu privire la sustenabilitate ar determina creșterea volumului lor de lucru (figura 13).
33 75 % 58 % 50 % 25 % 0% 46 % 25 % 25 % 7% Not considered yet No necessary know-Other reports used 17% 17% 8% 10% how (EMAS Statement, AAR, HR Report, etc.) 
36 75 % 58 % 50 % 25 % 0% 46 % 25 % Nu există know-how-ul necesar 25 % 15 % Instituții ale UE Agenții ale UE 7% 8% 10 % 17 % 17 % Nu s-a luat încă în calcul Alte rapoarte utilizate (declarația EMAS, raport anual de activitate, raport privind resursele umane etc.)
EU Institutions EU Agencies No indicators available Too much work 15 % 
Nu există indicatori disponibili Volum de lucru prea ridicat
Figure 13 – Potential benefits and disadvantages of sustainability reporting 34 Sustainability reporting... 
Figura 13 – Posibile beneficii și dezavantaje ale raportării cu privire la sustenabilitate 37 Raportarea cu privire la sustenabilitate...
Improves credibility 73% 75% 63% 75% 67% 58% 51% Improves transparency Helps to identify risk and oportunities Increases awareness on internal processes of the organisation Improves management strategy and policy Brings additional work load EU Institutions 61% 0% 20% 40% EU Agencies 60% 75% 80% 54% 50% 49% Source: ECA. 
Sporește nivelul de credibilitate Sporește transparența Contribuie la identificarea riscurilor și a oportunităților Sporește nivelul de sensibilizare cu privire la procesele interne ale organizației Îmbunătățește strategia și politica în materie de gestiune Creează un volum suplimentar de lucru Instituții ale UE 73 % 75 % 63 % 0 % 20 % Agenții ale UE 40 % 60 % 61 % 67 % 54 % 50 % 49 % 58 % 75 % 75 % 80 % 51 % Sursa: Curtea de Conturi Europeană.
Auditing sustainability information 67 Auditing financial statements and performance reports increases their accountability value. 
Auditul informațiilor privind sustenabilitatea 67 Auditul situațiilor financiare și al rapoartelor privind performanța sporește valoarea acestora din punctul de vedere al dării de seamă pentru actul de gestiune.
External assurance of sustainability reports can increase credibility as well as stakeholders’ trust in the information provided. 
Asigurarea externă furnizată pentru rapoartele privind sustenabilitatea poate spori credibilitatea, precum și încrederea părților interesate în informațiile furnizate.