natgillin/translations-raw huggingface dataset:
20) sets out the Community priorities for rural development, as required by Article 9 of Council Regulation (EC) No 1698/2005 of 20 September 2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) (OJ L 277, 21.10.2005, p.1). 
20) stabilește prioritățile Comunității în materie de dezvoltare rurală, în conformitate cu articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului din 20 septembrie 2005 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) (JO L 277, 21.10.2005, p.
6 Under the ‘N+ 2 rule’, the Member States can incur expenditure for the 2007-2013 programmes until the end of 2015. 
6 În conformitate cu regula „n + 2”, statele membre pot efectua cheltuieli pentru programele din perioada 2007-2013 până la sfârșitul anului 2015.
Introduction 10 04 The EU rural development regulation applicable to the 2007-2013 programming period sets neither the maximum eligible amount nor the maximum aid rate for projects under these measures. 
Introducere 10 04 Regulamentul UE privind dezvoltarea rurală aplicabil în perioada de programare 2007-2013 nu fixează nici suma maximă eligibilă și nici rata maximă a ajutorului pentru proiectele finanțate în cadrul acestor măsuri.
Member States determine these elements in their RDPs, in accordance with EU state aid rules. 
Aceste elemente sunt stabilite de statele membre în programele lor de dezvoltare rurală, în conformitate cu normele UE privind ajutoarele de stat.
The standard aid rates are usually high, and ranged from 70 % to 100 % in the RDPs audited. 
Ratele standard ale ajutorului sunt, în general, ridicate și au variat de la 70 % la 100 % în cazul programelor de dezvoltare rurală auditate.
Box 1 gives typical examples of the projects funded under each of these measures, which were mainly used by public beneficiaries, but were also open to private beneficiaries. 
Caseta 1 conține exemple tipice de proiecte finanțate în cadrul fiecăreia dintre aceste măsuri, care au fost utilizate în principal de beneficiari publici, dar care erau deschise și către beneficiari privați.
Examples of projects funded by the rural infrastructure measures Farm roads in Italy (Sicily) (measure 125, private beneficiary) Eligible cost: 1 330 000 euro Aid rate: 80 % Extension of a day care centre in Germany (Saxony) (measure 321, public beneficiary) Eligible cost: 145 000 euro Aid rate: 100 % Box 1 
Exemple de proiecte finanțate în cadrul măsurilor de dezvoltare rurală Drumuri agricole în Italia (Sicilia) (măsura 125, beneficiar privat) Cost eligibil: 1 330 000 de euro Rata ajutorului: 80 % Extinderea unui centru de zi în Germania (Saxonia) (măsura 321, beneficiar public) Cost eligibil: 145 000 de euro Rata ajutorului: 100 % Caseta 1
Introduction 11 Construction of a water supply and sewerage system in Romania (measure 322, public beneficiary) Eligible cost: 2 200 000 euro Aid rate: 100 % Restoration of a rural path for livestock in Spain (Extremadura) (measure 323, public beneficiary) Eligible cost: 120 000 euro Aid rate: 100 % Source: European Court of Auditors. 
Introducere 11 Construirea unui sistem de alimentare cu apă și de canalizare în România (măsura 322, beneficiar public) Cost eligibil: 2 200 000 de euro Rata ajutorului: 100 % Refacerea unui drum rural pentru trecerea animalelor – Spania (Extremadura) (măsura 323, beneficiar public) Cost eligibil: 120 000 de euro Rata ajutorului: 100 % Sursa: Curtea de Conturi Europeană.
05 Depending on the measure under which they are supported, infrastructure projects should contribute either to the objective of improving the competitiveness of the agriculture and forestry sector (measure 125) or to the objective of improving the quality of life in rural areas (measures 321, 322 and 323). 
05 În funcție de măsura în cadrul căreia beneficiază de sprijin, proiectele de infrastructură ar trebui să contribuie fie la obiectivul de ameliorare a competitivității agriculturii și silviculturii (măsura 125), fie la obiectivul de îmbunătățire a calității vieții în mediul rural (măsurile 321, 322 și 323).
Infrastructure projects contributing to the same objectives could also be implemented following a bottom-up (‘LEADER’) approach7. 
Proiectele de infrastructură care contribuie la aceleași obiective pot fi puse în aplicare și pe baza unei abordări ascendente („abordarea Leader”)7.
06 The regulatory framework for allocating EAFRD funding to infrastructure projects is based on shared management. 
06 Cadrul normativ pentru alocarea fondurilor FEADR pentru proiectele de infrastructură se bazează pe mecanismul gestiunii partajate.
Under this system, the Member States submit their RDPs for the Commission’s approval. 
În cadrul acestui mecanism, statele membre prezintă Comisiei spre aprobare programele de dezvoltare rurală pe care le-au elaborat.
The Commission’s role is to supervise the proper functioning of the management and control systems in Member States and ensure the respect of the principles of sound financial management8. 
Rolul Comisiei este de a supraveghea buna funcționare a sistemelor de gestiune și de control din statele membre și de a asigura respectarea principiilor bunei gestiuni financiare8.
Based on the approved RDPs, Member States select the projects to be funded. 
Pe baza programelor de dezvoltare rurală aprobate, statele membre selectează proiectele care urmează să fie finanțate.
7 A method to achieve the objectives of the EU’s rural development policy through bottom-up implementation rather than the traditional top-down approach. 
7 Este vorba de o metodă prin care se urmărește îndeplinirea obiectivelor aferente politicii de dezvoltare rurală a UE printr-o implementare de tip bottom-up (ascendentă), și nu prin abordarea descendentă tradițională (top-down).
8 See Article 73 of Council Regulation (EC) No 1698/2005. 
8 A se vedea articolul 73 din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului.
Introduction 12 07 Figure 1 shows how funding is allocated to infrastructure projects. 
Introducere 12 07 Figura 1 prezintă modul în care se alocă finanțare pentru proiectele de infrastructură.
The different steps are intended to ensure that funding is directed to the projects that best match the overall policy objectives while meeting the needs and priorities established at Member State or regional level. 
Rolul diferitelor etape este de a asigura faptul că finanțarea este direcționată către proiectele care corespund cel mai bine obiectivelor generale ale politicii și care răspund în același timp nevoilor și priorităților stabilite la nivelul statului membru sau la nivel regional.
08 The EU regulation for the 2014-2020 programming period9 broadly retains the legal requirements set for the 2007-2013 programming period with regard to the audited measures and operations. 
08 Regulamentul UE pentru perioada de programare 2014-20209 păstrează, în linii mari, cerințele juridice prevăzute pentru perioada de programare 2007-2013 în ceea ce privește măsurile și operațiunile care au făcut obiectul auditului.
Member States have earmarked more than 14.65 billion euro for infrastructure measures in the 2014-2020 programming period. 
În perioada de programare 2014-2020, statele membre au alocat peste 14,65 miliarde de euro pentru măsurile de infrastructură.
Thus, the findings, conclusions and recommendations presented in this report are also relevant for the 2014-2020 programming period. 
Astfel, constatările, concluziile și recomandările prezentate în acest raport sunt relevante și pentru perioada de programare 2014-2020.
9 Regulation (EU) No 1305/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) and repealing Council Regulation (EC) No 1698/2005 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
9 Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr.
Regulatory framework for allocating EAFRD funding to projects Rural development policy established at EU level (Community strategic guidelines, Council regulation) Proposed by the Commission and approved by the Council Strategic programming at Member State level (National strategy plan, rural development programme) Proposed by the Member States and approved by the Commission Detailed rules and procedures at Member State level (National or regional legislation, procedures, guides) Project selection Funding allocated to rural infrastructure projects Source: European Court of Auditors. 
Cadrul normativ pentru alocarea de fonduri FEADR proiectelor de infrastructură rurală Politica de dezvoltare rurală stabilită la nivelul UE (orientările strategice comunitare, regulamentul Consiliului) Propusă de Comisie și aprobată de Consiliu Programare strategică la nivelul statelor membre (plan național strategic, program de dezvoltare rurală) Propusă de statul membru și aprobată de Comisie Norme și proceduri detaliate la nivelul statelor membre (legislație națională sau regională, proceduri, documente de orientare) Selectarea proiectelor Finanțare alocată proiectelor de infrastructură rurală Sursa: Curtea de Conturi Europeană.
Audit scope and approach 13 09 The audit sought to answer the following question: Have the Member States and the Commission achieved value for money with the support for rural infrastructure investments? 
Sfera și abordarea auditului 13 09 În cadrul auditului, s-a căutat să se răspundă la următoarea întrebare: Au obținut statele membre și Comisia un bun raport costuri-beneficii prin sprijinul acordat pentru investițiile în infrastructura rurală?
10 The Court assessed the justification of the need for EU funds for rural infrastructure and the coordination with other funds (Part I of the report). 
10 Curtea a evaluat justificarea nevoii de a investi fonduri UE în infrastructura rurală, precum și coordonarea cu alte fonduri (aceste aspecte sunt abordate în partea întâi a raportului).
Several key aspects related to the Member States’ implementation of the measures were further analysed: the application of selection criteria, the checks on the reasonableness of costs, the sustainability-related requirements and the timeliness of the administrative processes (Part II). 
Mai multe aspecte-cheie legate de modul în care statele membre au implementat măsurile au făcut obiectul unei analize mai aprofundate. Printre aceste aspecte se numără: aplicarea criteriilor de selecție, verificările cu privire la caracterul rezonabil al costurilor, cerințele legate de sustenabilitate și rapiditatea proceselor administrative (partea a doua a raportului).
The Court also assessed whether the results of the measures had been monitored and evaluated in such a way as to allow the Member States and the Commission to identify and respond to any problems which may have arisen, and to provide objective information on the results of the measures financed (Part III). 
De asemenea, Curtea a evaluat dacă rezultatele măsurilor fuseseră monitorizate și evaluate astfel încât să se permită statelor membre și Comisiei să identifice problemele apărute și să reacționeze la acestea și astfel încât să se pună la dispoziție informații obiective cu privire la rezultatele măsurilor finanțate (partea a treia a raportului).
11 The audit, which was carried out between November 2014 and June 2015, concerns the design and implementation of the infrastructure measures in the 2007-2013 programming period. 
11 Auditul, care s-a desfășurat în perioada noiembrie 2014-iunie 2015, a vizat conceperea și punerea în aplicare a măsurilor de infrastructură în perioada de programare 2007-2013.
Where possible, the changes in place for the programming period 2014-2020 were also covered by the Court’s assessment. Audit visits were made to the Commission and to five Member States, selected on the basis of the significance of the amounts allocated to rural infrastructure10. 
Acolo unde acest lucru a fost posibil, evaluarea Curții a acoperit și modificările introduse pentru perioada 2014-2020. Au fost desfășurate vizite de audit la sediul Comisiei și în cinci state membre, care au fost selectate pe baza importanței sumelor alocate pentru infrastructura rurală10.
These Member States were: Germany (Saxony), Spain (Extremadura), Italy (Sicily), Poland and Romania. 
Aceste state membre au fost: Germania (Saxonia), Spania (Extremadura), Italia (Sicilia), Polonia și România.
12 The audit focused on infrastructure investments financed under measures 125, 321, 322 and 323. 
12 Auditul s-a axat pe investițiile în infrastructură finanțate în cadrul măsurilor 125, 321, 322 și 323.
Projects financed using the LEADER approach were audited in Germany (Saxony) and Spain (Extremadura), as these two regions used this approach for significant infrastructure investments. 
Proiecte finanțate utilizând abordarea Leader au fost auditate în Germania (Saxonia) și în Spania (Extremadura), deoarece aceste două regiuni au recurs la abordarea Leader pentru investiții semnificative în infrastructură.
13 In terms of project types, the audit concentrated on rural roads, water management infrastructure and social and cultural infrastructure, as these are the main project categories supported under the relevant measures. 
13 În ceea ce privește tipurile de proiecte, auditul s-a concentrat pe drumurile rurale, pe infrastructura de gestionare a apei și pe infrastructura socială și culturală, acestea fiind principalele categorii de proiecte care au beneficiat de sprijin în cadrul măsurilor aplicabile.
14 The audit analysed the systems used by managing authorities and/or paying agencies to implement support for infrastructure projects, as well as the key management information derived from Member States’ control and monitoring activities. 
14 Auditul a presupus analiza sistemelor utilizate de autoritățile de management și/sau de agențiile de plăți pentru a implementa sprijinul acordat proiectelor de infrastructură, precum și analiza informațiilor-cheie de gestiune obținute pe baza activităților de control și de monitorizare desfășurate de statele membre.
This entailed the examination of 48 project files, selected as a sample of infrastructure projects typical of those financed in the Member State concerned. 
Aceasta a presupus examinarea unui eșantion de 48 de dosare de proiecte selectate în așa fel încât să se redea tipologia proiectelor finanțate în statele membre vizate.
Site visits, involving interviews with the beneficiaries, were made to 32 of these projects, while the remaining 16 project files were checked through a documentary review. 
În cazul a 32 de proiecte, au fost efectuate vizite la fața locului, inclusiv interviuri cu beneficiarii. Restul de 16 dosare de proiecte au fost verificate prin intermediul unei examinări documentare.
More information about the projects visited can be found in Annex II. 
Mai multe informații cu privire la proiectele vizitate se regăsesc în anexa II.
10 See Annex I for detailed financial figures on programmed and realised expenditure per Member State. 
10 A se vedea anexa I pentru informații financiare detaliate cu privire la cheltuielile programate și realizate pentru fiecare stat membru.
Observations 14 Part I — Insufficient justification for using EU rural development funds and weak coordination with other funds 15 Infrastructure investments in rural areas can receive funding from several sources. 
Observații 14 Partea întâi – Justificare insuficientă pentru utilizarea fondurilor UE destinate dezvoltării rurale și o slabă coordonare cu alte fonduri 15 Investițiile în infrastructură în mediul rural pot beneficia de sprijin din mai multe surse.
At EU level, in addition to the EAFRD, the European Regional Development Fund (ERDF) and the Cohesion Fund may also finance rural infrastructure. 
La nivelul UE, pe lângă FEADR, Fondul european de dezvoltare regională (FEDR) și Fondul de coeziune pot finanța, de asemenea, infrastructura rurală.
The Member States often finance such projects from their own national, regional or local budgets, either through dedicated programmes (organised in a similar way to the RDP measures) or through the direct allocation of funds, for example through a specific budget line for road maintenance. 
Adesea, statele membre finanțează astfel de proiecte din propriile bugete naționale, regionale sau locale, fie prin programe specifice (organizate în mod similar cu măsurile din cadrul programelor de dezvoltare rurală), fie prin alocarea directă de fonduri, de exemplu prin intermediul unei linii bugetare specifice pentru întreținerea drumurilor.
16 Furthermore, private beneficiaries may be able to cover at least part of the costs of some infrastructure projects, as they are the main users of investments such as rural roads and irrigation systems that are likely to improve their economic performance. 
16 Mai mult, beneficiarii privați pot acoperi cel puțin o parte din costurile unor proiecte de infrastructură, ei fiind principalii utilizatori ai anumitor tipuri de investiții, cum ar fi drumurile rurale și sistemele de irigații, care le pot îmbunătăți performanța economică.
For water supply and sewerage systems, some investment costs are normally recovered from the fees paid by users. 
În cazul sistemelor de alimentare cu apă și de canalizare, o parte din costurile investiției sunt în mod normal recuperate din taxele plătite de utilizatori.
17 In order to achieve optimum value for money, Member States should identify the rural development needs and, from among these, the main priorities. 
17 Pentru a obține cel mai bun raport costuri-beneficii, statele membre ar trebui să identifice nevoile de dezvoltare rurală și să aleagă, dintre acestea, principalele priorități.
After considering all possible interventions that could be financed by the various funds, Member States should decide strategically which funds are best suited to addressing needs and coordinate their use. 
După ce au analizat toate eventualele intervenții care ar putea fi finanțate prin diferitele fonduri, statele membre ar trebui să decidă, din punct de vedere strategic, care sunt cele mai adecvate fonduri pentru abordarea nevoilor, urmând să coordoneze apoi utilizarea lor.
18 Funds can be coordinated effectively by setting demarcation lines (minimising funding overlaps) and ensuring complementarity (minimising funding gaps and encouraging synergies). 
18 O coordonare eficace a fondurilor presupune stabilirea unor linii de demarcare (vizând reducerea la minimum a suprapunerilor de fonduri) și asigurarea complementarității (reducând la minimum deficitele de finanțare și încurajând sinergiile).
Potential funding gaps in rural areas are particularly detrimental when they occur with infrastructure projects, given that infrastructure generally operates as a network of interconnected elements (e.g. roads, irrigation networks, water supply and sewerage, power grids), in which each element is important for the effective operation of the entire network. 
Eventualele deficite de finanțare apărute în mediul rural sunt deosebit de dăunătoare atunci când survin în cazul proiectelor de infrastructură, având în vedere faptul că infrastructura, în general, funcționează ca o rețea de elemente interconectate (de exemplu: drumuri, rețele de irigații, sisteme de alimentare cu apă și de canalizare, rețele electrice etc.), în care fiecare element este important pentru buna funcționare a întregii rețele.
Figure 2 shows a simplified example of how better coordination in a given sector or territory can lead to improved results. 
Figura 2 prezintă un exemplu simplificat al modului în care o coordonare îmbunătățită într-un anumit sector sau teritoriu poate duce la obținerea unor rezultate mai bune.
Observations 15 Coordination of funds in a given sector or territory ARBITRARY ALLOCATION OF FUNDING IN THE ABSENCE OF COORDINATION CLEAR DEMARCATION EXISTS, BUT COMPLEMENTARITY IS NOT ENSURED EFFECTIVE COORDINATION ACHIEVED Fund 3 Need not addressed • Risk of funding overlaps • Risk of funding gaps • No synergies Fund 1 Fund 2 Fund Fund 1 3 Fund 2 Need not addressed • Risk of funding overlaps is mitigated • Risk of funding gaps persists • No synergies COMMON OBJECTIVE Fund 4 • Risks of funding overlaps and gaps are mitigated • Synergies achieved Fund 1 Fund 3 Fund 2 Source: European Court of Auditors. 
Observații 15 Coordonarea fondurilor într-un anumit sector sau teritoriu ALOCARE ARBITRARĂ A FONDURILOR, ÎN LIPSA UNEI COORDONĂRI EXISTĂ O DEMARCARE CLARĂ, DAR COMPLEMENTARITATEA NU ESTE ASIGURATĂ ESTE ASIGURATĂ O COORDONARE EFICACE Fondul 3 Nevoie neabordată • Riscul de suprapunere a fondurilor • Riscul de deficite de finanțare • Nu există sinergii Fondul 1 Fondul 2 Fon-Fondul 1 dul 3 Fondul 2 Nevoie neabordată • Riscul de suprapunere a fondurilor este diminuat • Riscul de deficite de finanțare persistă • Nu există sinergii OBIECTIV COMUN Fondul 4 • Riscurile de suprapunere a fondurilor și de deficite de finanțare sunt diminuate • S-au obținut sinergii Fondul 1 Fondul 3 Fondul 2 Sursa: Curtea de Conturi Europeană.
19 The implementing rules for the 2007-2013 EU rural development regulation required Member States to include demarcation criteria and information about complementarity with other EU funds in their RDPs11, but there was no similar requirement with regard to the Member States’ own funds and support programmes. 
19 Normele de punere în aplicare a Regulamentului UE privind dezvoltarea rurală în perioada 2007-2013 au impus statelor membre să includă în programele lor de dezvoltare rurală criterii de demarcare și informații cu privire la complementaritatea cu alte fonduri ale UE11, dar nu a existat nicio cerință similară care să vizeze fondurile proprii și programele de sprijin ale statelor membre.
Member States did not always clearly justify the need for the EU rural development funds 20 A first step in justifying the need for EU rural development funds (RDP intervention) is to identify and quantify the need for investments in rural infrastructure. 
Statele membre nu au justificat întotdeauna în mod clar necesitatea de a utiliza fondurile acordate de UE pentru dezvoltare rurală 20 Un prim pas în justificarea necesității de a utiliza fonduri acordate de UE pentru dezvoltare rurală (altfel spus, intervenția programului de dezvoltare rurală) este acela de a identifica și cuantifica nevoia de investiții în infrastructura rurală.
The audited RDPs explained why support was needed for infrastructure in rural areas. 
În programele de dezvoltare rurală auditate se explica de ce era necesar un sprijin pentru infrastructură în zonele rurale.
For example, the Polish RDP stated that ‘some flood protection facilities only fulfil their tasks to a limited extent, and restoring their full technical capacity may require modernisation or rebuilding’ and listed the facilities concerned (such as water tanks with a total capacity of 35 000 m3 and 180 pumping stations). 
De exemplu, în programul de dezvoltare rurală din Polonia se preciza că unele instalații de protecție împotriva inundațiilor își îndeplinesc rolul doar într-o măsură limitată, iar restabilirea capacității tehnice depline a acestora poate necesita lucrări de modernizare sau de reconstrucție. Erau enumerate apoi instalațiile în cauză (de exemplu, rezervoarele de apă cu o capacitate totală de 35 000 m3 și 180 de stații de pompare).
However, in general, the audited Member States did not attempt to quantify these needs in terms of the financial resources required to address them. 
Cu toate acestea, în general, statele membre auditate nu au încercat să cuantifice aceste nevoi din perspectiva resurselor financiare necesare pentru a implementa soluțiile necesare.