natgillin/translations-raw huggingface dataset:
An example of helpful guidance provided by the Commission is in Box 4. 
Un exemplu de orientări utile puse la dispoziție de Comisie este prezentat în caseta 4.
Box 4 - Broadband Mapping Mapping is a key element of planning broadband networks and provides the basis for EU State aid assessment of these projects. 
Caseta 4 — Cartografierea benzii largi Cartografierea reprezintă un element-cheie al planificării rețelelor în bandă largă și oferă baza pentru evaluarea acestor proiecte de către Comisie în ceea ce privește conformitatea lor cu normele privind ajutoarele de stat.
This mapping is not only linked to geo-referential visualisation; it comprises the entire EU Guidelines for the application of State aid rules in relation to the rapid deployment of broadband networks, Commission Communication 2013/C 25/01. 
Cartografierea rețelelor în bandă largă contribuie la orientarea mai eficace Orientări ale UE pentru aplicarea normelor privind ajutoarele de stat în cazul dezvoltării rapide a rețelelor de comunicații în bandă largă, Comunicarea Comisiei 2013/C 25/01.
Release 1.1, 22.10.2014, which replaced the previously published Guide to Broadband Investment, 2011. 
Versiunea 1.1, 22.10.2014, care a înlocuit Ghidul privind investițiile în rețelele în bandă largă publicat anterior, în 2011.
24 16 17 18 Final report, 2013, WIK-Consult GmbH (SMART 2013/0064). 
26 16 17 18 Raport final, 2013, WIK-Consult GmbH (SMART 2013/0064).
process of data collection. 
Această cartografiere nu este legată doar de vizualizarea georeferențială; ea cuprinde întregul proces de colectare a datelor.
This can be data on the deployment of broadband infrastructure itself, i.e. copper or fibre cable, and it can also be related to infrastructure, such as ducts and pipes. 
Acestea pot fi date privind dezvoltarea infrastructurii de bandă largă propriu-zise, de exemplu cupru sau fibră optică, și pot fi, de asemenea, date legate de această infrastructură, cum ar fi conducte și țevi.
Additionally, broadband mapping needs to consider the actual supply of and demand for broadband services as well as existing and planned investments in broadband infrastructure. 
În plus, cartografierea benzii largi trebuie să ia în considerare cererea și oferta efectivă de servicii în bandă largă, precum și investițiile în infrastructura de bandă largă existente și planificate.
A study for the Commission19 reviewed broadband and infrastructures mapping initiatives in Europe and around the world and developed four types of broadband mapping: infrastructure mapping; investment mapping; service mapping and demand mapping. 
Un studiu realizat pentru Comisie19 a analizat inițiativele de cartografiere a benzii largi și a infrastructurilor de bandă largă în Europa și în întreaga lume și a dezvoltat patru tipuri de cartografiere a benzii largi: cartografierea infrastructurii, cartografierea investițiilor, cartografierea serviciilor și cartografierea cererii.
Publicly available maps and statistics are the most visible outcomes of broadband mapping in EU Member States and are in most cases a combination of the four types of broadband mapping. 
Hărțile și statisticile accesibile publicului sunt cele mai vizibile rezultate ale cartografierii benzii largi în statele membre ale UE și sunt în majoritatea cazurilor o combinație a celor patru tipuri de cartografiere a benzii largi.
In addition to written guidance, the Commission provided practical technical support (e.g. JASPERS20), expertise and guidance to the Member States in different contexts (e.g. fulfilment of the ex-ante conditionalities, including mapping, as above21, and the implementation of the Operational Programmes). 
Pe lângă orientări scrise, Comisia a furnizat statelor membre asistență tehnică practică (de exemplu JASPERS20), expertiză și orientare în diferite contexte (de exemplu, îndeplinirea condiționalităților ex ante, inclusiv cartografierea, astfel cum se indică mai sus21, și punerea în aplicare a programelor operaționale).
The Commission has also set up the European network of Broadband Competence Offices (see Box 5). 
Comisia a creat, de asemenea, Rețeaua europeană de birouri cu competențe în materie de bandă largă (a se vedea caseta 5).
The five examined Member States reported to us that they assessed the formal and informal support provided by the Commission as positive. 
Cele cinci state membre examinate au informat Curtea că au evaluat sprijinul formal și informal oferit de Comisie ca fiind pozitiv.
Box 5 - The European network of Broadband Competence Offices (BCO) In November 2015, the Commissioners of DG CNECT, DG AGRI and DG REGIO invited the Member States to take part, on a voluntary basis, in the setup of a network of BCOs. 
28 Caseta 5 – Rețeaua europeană de birouri cu competențe în materie de bandă largă În noiembrie 2015, comisarii DG CNECT, DG AGRI și DG REGIO au invitat statele membre să participe, în mod voluntar, la înființarea unei rețele de birouri cu competențe în materie de bandă largă.
of local and regional authorities on ways to invest effectively in broadband, including the use of EU funds. 
Intenția era ca fiecare astfel de birou să ofere consiliere pentru cetățeni și întreprinderi și să asigure sprijin tehnic reprezentanților autorităților locale și regionale cu privire la modalitățile de a investi în mod eficace în bandă largă, inclusiv prin utilizarea fondurilor UE.
The BCOs were set up by the end of 2016. 
Birourile cu competențe în materie de bandă largă au fost înființate până la sfârșitul anului 2016.
In January 2017, the Commission set up a Support Facility which helps the BCOs in running events, workshops and training seminars, as well as managing and moderating web-based forums about relevant topics to the BCOs. 
În ianuarie 2017, Comisia a instituit un mecanism de sprijin care le ajută la organizarea de evenimente, ateliere și seminare de formare, precum și la gestionarea și moderarea de forumuri web cu privire la subiecte relevante pentru aceste birouri.
The potential advantage of the BCO network is that BCOs are able to deal with a wider range of issues and tasks, including policy matters, than a technical specialist would be able to. 
Avantajul potențial al rețelei de birouri cu competențe în materie de bandă largă este că acestea sunt în măsură să trateze o gamă mai largă de chestiuni și sarcini, inclusiv aspectele de politică, decât ar putea un specialist tehnic.
The Commission monitored regularly, but in an insufficiently coordinated manner 31. 
Comisia a asigurat o monitorizare periodică, dar într-un mod insuficient de coordonat 31.
The Commission carries out regular monitoring on the state of play of broadband in the Member States and aggregates the information at EU level. 
Comisia efectuează o monitorizare periodică a situației actuale a benzii largi în statele membre și sintetizează informațiile la nivelul UE.
However, there is no common monitoring across the Commission’s Directorates-General to support the achievements of the Europe 2020 broadband targets. 
Cu toate acestea, nu există o monitorizare comună la nivelul direcțiilor generale ale Comisiei care să permită sprijinirea realizărilor în ceea ce privește obiectivele prevăzute de Strategia Europa 2020 în materie de bandă largă.
DG CNECT staff visits the Member States annually and produces market and regulatory reports such as the Digital Economy and Society Index (DESI) and the European Digital Progress Report (EDPR). 
Personalul DG CNECT efectuează vizite anuale în statele membre și elaborează rapoarte privind piața și reglementarea, cum ar fi Indicele economiei și societății digitale (DESI) și Raportul privind progresele digitale înregistrate la nivel european (EDPR).
These documents allow the Member States to compare their achievements over time and with other Member States. 
Aceste documente permit statelor membre să își compare realizările de-a lungul timpului și cu alte state membre.
Although the Commission collects the relevant data and has been reporting it in the EDPR and its predecessors, the connectivity indicators reported in DESI do not include target 3 (50 % of households with subscriptions of over 100 Mbps). 
Deși Comisia colectează datele relevante și le-a raportat în EDPR și în rapoartele care l-au precedat pe acesta, indicatorii de conectivitate raportați în DESI nu includ obiectivul 3 (50 % din gospodării cu abonamente de peste 100 Mbps).
DG REGIO’s monitoring is based on the indicators defined for each Operational Programme and takes place through the Monitoring Committees in which the Commission has an advisory role and the Annual Implementation Reports. 
Monitorizarea desfășurată de DG REGIO se bazează pe indicatorii definiți pentru fiecare program operațional și are loc prin intermediul comitetelor de monitorizare în care Comisia are un rol consultativ și prin rapoartele anuale de implementare.
The common output indicator defined by the Commission for ERDF spending does not allow progress against the achievement of all three Digital Agenda 2020 targets to be monitored, as it is defined as “Additional households with broadband access of at least 30 Mbps” and is not broken down between fast broadband (above 30 Mbps) and ultra-fast broadband (above 100 Mbps). 
Indicatorul de realizare comun definit de Comisie pentru cheltuielile FEDR nu permite monitorizarea progreselor în raport cu toate cele trei obiectivele prevăzute de Agenda digitală pentru 2020, întrucât acesta este definit ca „Noi gospodării care au acces la bandă largă de cel puțin 30 Mbps” și nu este defalcat între banda largă rapidă (peste 30 Mbps) și banda largă ultrarapidă (peste 100 Mbps).
This is also the case for the EAFRD, for which DG AGRI defined the output indicator as “Population benefiting from improved services/infrastructures (IT or others)”. 
Acest lucru este de asemenea valabil pentru FEADR, pentru care DG AGRI a definit indicatorul de realizare ca fiind „Populația care beneficiază de servicii/infrastructuri (IT sau altele) îmbunătățite”.
Both for the 26 ERDF and EAFRD, the common indicators do not distinguish between fast broadband and ultra-fast broadband. 
Atât în cazul FEDR, cât și în cel al FEADR, indicatorii comuni nu fac distincție între rețele de bandă largă rapide și ultrarapide.
Our examination of the selected Member States demonstrated a number of delays which affect the achievement of the EU 2020 targets. 
Examinarea de către Curte a statelor membre selectate a demonstrat o serie de întârzieri care afectează atingerea obiectivelor prevăzute de Strategia UE 2020.
In the case of Ireland, since 2015 the National Broadband Plan implementation has encountered delays. 
În cazul Irlandei, începând din 2015, punerea în aplicare a Planului național privind banda largă a înregistrat întârzieri.
In Germany, the negotiations on the virtual unbundled local access product (VULA) (paragraph 48) have been time consuming with potentially detrimental competitive effects. 
În Germania, negocierile privind produsul de acces virtual necondiționat la bucla locală (VULA) (punctul 48) au fost cronofage, cu potențiale efecte în detrimentul concurenței.
Finally, in the case of Poland, the Operational Programmes’ monitoring did not highlight the issue of under-use of the backbone infrastructure (paragraphs 76 to 78). 
În sfârșit, în cazul Poloniei, monitorizarea programelor operaționale nu a evidențiat problema utilizării insuficiente a infrastructurii de tip magistrală (punctele 76-78).
At the time of the audit, none of these three shortcomings had been explicitly identified by the Commission’s monitoring, and no remedial action had been taken by the Member State authorities concerned. 
La data auditului, niciuna dintre aceste trei deficiențe nu fusese identificată în mod explicit prin monitorizarea de către Comisie, iar autoritățile statului membru în cauză nu luaseră nicio măsură de remediere.
All Member States developed broadband strategies, but there were weaknesses in those we examined 35. 
Toate statele membre au elaborat strategii privind banda largă, dar în cele examinate de Curte existau deficiențe 35.
We examined whether the Member States designed strategies and set objectives based on the Europe 2020 broadband objectives and whether they were complete in terms of identifying the resources available, the funding sources and responsibilities for its implementation. 
Curtea a examinat dacă statele membre au conceput strategii și au stabilit obiective bazate pe obiectivele în materie de bandă largă prevăzute de Strategia Europa 2020 și dacă acestea erau complete în ceea ce privește identificarea resurselor disponibile, a surselor de finanțare și a responsabilităților pentru punerea lor în aplicare.
We also examined whether the Member States provided an analysis justifying the choice of technology (optical fibre, copper phone, coaxial cable, antenna, satellite) for the different parts of the broadband access network (see paragraph 3). 
Curtea a examinat de asemenea dacă statele membre au furnizat o analiză care să justifice alegerea tehnologiei (fibră optică, linii telefonice din cupru, cablu coaxial, antenă, satelit) pentru diferitele părți ale rețelei de acces în bandă largă (a se vedea punctul 3).
All Member States developed strategies, but they were late and their targets were not always consistent with those in Europe 2020 Timing of strategies 36. 
Toate statele membre au dezvoltat strategii, dar cu întârziere, iar obiectivele lor nu erau întotdeauna în concordanță cu cele prevăzute de Strategia Europa 2020 Calendarul strategiilor 36.
Under the EU’s ‘Digital Agenda for Europe’ flagship initiative (paragraph 6), Member States were required to “develop and make operational national broadband plans by 2012 that meet the coverage and speed and take-up targets defined in Europe 2020”. 
În cadrul inițiativei emblematice „Agenda digitală pentru Europa” (punctul 6), statele membre aveau obligația „să elaboreze și să pună în aplicare până în 2012 planuri naționale în materie de bandă largă care să îndeplinească obiectivele privind acoperirea, viteza și rata de penetrare definite în cadrul Strategiei Europa 2020”.
We found that all the examined Member States developed broadband strategies but only Ireland issued its strategy by the 2012 deadline (see Table 3). 
Curtea a constatat că toate statele membre examinate au elaborat strategii privind banda largă, dar numai Irlanda și-a prezentat strategia până la termenul-limită din 2012 (a se vedea tabelul 3).
The other four Member States published their strategies in 2014 and 2015. 
Celelalte patru state membre și-au publicat strategiile în 2014 și în 2015.
Ireland revised its strategy in late 2015 27 due to the identified market failures. 
Irlanda și-a revizuit strategia la sfârșitul anului 2015, din cauza disfuncționalităților identificate ale pieței.
These late adoptions of the Member States’ strategies reduced the time available for implementation from eight years to five or six years, potentially making the targets of increasing broadband coverage by 2020 more challenging for these Member States. 
Aceste adoptări cu întârziere ale strategiilor statelor membre au redus timpul disponibil pentru punerea în aplicare de la opt ani la cinci sau la șase ani, ceea ce ar putea face ca obiectivele privind extinderea acoperirii de bandă largă până în 2020 să fie mai dificil de atins pentru aceste state membre.
Table 3 - Publication dates of strategies Consistency with the Europe 2020 objectives 38. 
Tabelul 3 - Datele de publicare a strategiilor 30 Statul membru Data publicării strategiei Irlanda August 2012: Planul național privind banda largă.
We examined whether the Member States set objectives based on the Europe 2020 broadband objectives. 
Curtea a examinat dacă statele membre au stabilit obiective bazate pe obiectivele în materie de bandă largă prevăzute de Strategia Europa 2020.
We found, as highlighted in Table 4, that all the examined Member States included both targets 1 and 2, for basic and fast broadband coverage respectively, in their strategies. 
Curtea a constatat, astfel cum este ilustrat în tabelul 4, că toate statele membre examinate au inclus în strategiile lor ambele obiective 1 și 2, pentru acoperirea de bandă largă de bază și, respectiv, acoperirea de bandă largă rapidă.
For four of the five Member States examined, target 1 had already been achieved when the strategies were published. 
În cazul a patru dintre cele cinci state membre examinate, obiectivul 1 fusese deja atins la data publicării strategiilor.
In some cases, the targets set were more ambitious than the Europe 2020 targets: • In Germany, for target 2, rather than coverage of 30 Mbps by 2020, the target is to cover 100 % of the population with speeds of 50 Mbps by 2018; and • In Hungary, for target 2, the objective is a minimum of 30 Mbps internet service accessible for each household by 2018, rather than 2020. 
În unele cazuri, obiectivele stabilite au fost mai ambițioase decât cele prevăzute de Strategia Europa 2020: • în Germania, pentru obiectivul 2, în loc de acoperire la 30 Mbps până în 2020, obiectivul este de a acoperi 100 % din populație cu viteze de 50 Mbps până în 2018 și • în Ungaria, pentru obiectivul 2, obiectivul este servicii de internet de minimum 30 Mbps accesibile pentru fiecare gospodărie până în 2018 în loc de 2020.
Table 4 – The examined Member States’ broadband targets in relation to the Europe 2020 targets 29 Targets Germany Hungary Ireland Italy Poland Target 1: Basic broadband for all population by 2013      Target 2: 30 Mbps coverage for all population by 2020      Target 3: Above 50 % of households subscribe to 100 Mbps by 2020  ~  ~ ~ Legend:: same target;: more challenging target; ~ coverage target but no take-up target;no target. 
Tabelul 4 – Obiectivele în materie de bandă largă ale statelor membre examinate în raport cu obiectivele prevăzute de Strategia Europa 2020 31 Obiective Germania Ungaria Irlanda Italia Polonia Obiectivul 1: bandă largă de bază pentru întreaga populație până în 2013      Obiectivul 2: acoperire la 30 Mbps pentru întreaga populație până în 2020      Obiectivul 3: peste 50 % dintre gospodării abonate la 100 Mbps până în 2020  ~  ~ ~ Legendă:: același obiectiv;: obiectiv mai ambițios; ~ obiectiv privind acoperirea, dar nu și obiectiv privind rata de penetrare;niciun obiectiv.
Some Member States’ strategies provided more detail on their targets than the high level Europe 2020 targets. 
Unele dintre strategiile statelor membre stabileau obiective mai detaliate decât obiectivele de înalt nivel prevăzute de Strategia Europa 2020.
In Hungary the strategy set additional targets for minimum download and upload speeds of 7.5 and 1.7 Mbps respectively. 
În Ungaria, strategia a stabilit obiective suplimentare pentru viteze minime de descărcare și de încărcare de 7,5 Mbps și, respectiv, de 1,7 Mbps.
In Ireland, the strategy document set the minimum download speed at 30 Mbps and included additional targets relating to, for example, the minimum upload speed and the service availability. 
În Irlanda, documentul de strategie a stabilit viteza minimă de descărcare la 30 Mbps și a inclus obiective suplimentare referitoare, de exemplu, la viteza minimă de încărcare și la disponibilitatea serviciului.
None of the examined Member States included in their strategies a national target relating to Target 3, take-up by 50 % of households to ultra-fast broadband of at least 100 Mbps. 
Niciunul dintre statele membre examinate nu a inclus în strategia sa un obiectiv național privind obiectivul 3, abonarea a 50 % dintre gospodării la servicii în bandă largă ultrarapidă de cel puțin 100 Mbps.
Hungary, Poland and Italy included targets for the coverage of households at 100 Mbps. 
Ungaria, Polonia și Italia au inclus obiective pentru acoperirea gospodăriilor la 100 Mbps.
(Coverage is a necessary condition for achieving the take-up target, but not sufficient.) 
(Acoperirea este o condiție necesară pentru atingerea obiectivului privind rata de penetrare, dar nu este suficientă.)
In Italy, the target is to provide at least 100 Mbps to 85 % of the population and to all public buildings as well as industrial areas, logistics hubs, and areas of major economic interest. 
În Italia, obiectivul este de a furniza cel puțin 100 Mbps pentru 85 % din populație și pentru toate clădirile publice, precum și pentru zonele industriale, pentru centrele de logistică și pentru zonele de interes economic major.
Although the Italian strategy does not include a target for take-up, its investment plan, which sets out how it intends to implement its strategy, did include a take-up target. 
Deși strategia Italiei nu include un obiectiv privind rata de penetrare, planul de investiții aferent, care stabilește modul în care Italia intenționează să își pună în aplicare strategia, a inclus un obiectiv privind rata de penetrare.
In Hungary and Poland, the targets are for 50 % of households to have access to services at speeds of at least 100 Mbps by 2020. 
În Ungaria și Polonia, obiectivele sunt ca 50 % dintre gospodării să aibă acces la servicii la viteze de cel puțin 100 Mbps până în 2020.
The examined Member States’ strategies submitted to the Commission were not always complete 41. 
Strategiile pe care statele membre examinate le-au transmis Comisiei nu au fost întotdeauna complete 41.
Designed to ensure that the necessary conditions for the effective and efficient use of the European Structural and Investment funds are in place, the Commission developed Ex ante conditionalities (EAC) for the 2014-2020 programme period. 
Concepute astfel încât să asigure faptul că sunt îndeplinite toate condițiile necesare pentru utilizarea eficace și eficientă a fondurilor structurale și de investiții europene, Comisia a elaborat condiționalități ex ante pentru perioada de programare 2014-2020.
Member States were required, as a condition of funding, to determine whether the relevant EACs were fulfilled and document it in their Partnership Agreements22 or Operational Programmes (OP) (or to have plans to do so by the end of 2016).23 42. 
Statelor membre li s-a impus, ca o condiție a finanțării, să stabilească dacă erau îndeplinite condiționalitățile ex ante relevante și să documenteze acest aspect în acordurile lor de parteneriat22 sau în programele operaționale (sau să planifice să facă acest lucru până la sfârșitul anului 2016)23. 42.
The EAC related to broadband infrastructure applied to Member States seeking ERDF co-financing and required them to have in place a national or regional broadband plan containing: • a plan of infrastructure investments based on an economic analysis taking account of existing private and public infrastructures and planned investments; • sustainable investment models that enhance competition and provide access to open, affordable, quality and future proof infrastructure and services in line with competition and State aid rules; and • measures to stimulate private investments.24 43. 
Condiționalitatea ex ante legată de infrastructura de bandă largă s-a aplicat statelor membre care solicitau cofinanțare prin FEDR și le-a impus acestora să dispună de un plan național sau regional privind banda largă care să cuprindă: • un plan de investiții în infrastructură bazat pe o analiză economică ce ține seama de infrastructurile private și publice existente și de investițiile planificate; Acordurile de parteneriat stabilesc planurile autorităților naționale privind utilizarea finanțării acordate prin fondurile structurale și de investiții europene și specifică obiectivele strategice și prioritățile de investiții ale fiecărei țări, punându-le în legătură cu obiectivele generale prevăzute de Strategia Europa 2020.
The five examined Member States all determined the EAC on broadband as fulfilled. 
Toate cele cinci state membre examinate au considerat că era îndeplinită condiționalitatea ex ante în materie de bandă largă.
As part of its examination of the Partnership Agreements and OPs, the Commission also assessed the condition as fulfilled for these Member States. 
În cadrul examinării acordurilor de parteneriat și a programelor operaționale, Comisia a apreciat, de asemenea, că aceste state membre îndeplineau condiția respectivă.