natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Testing of the feasibility of the proposed solution consisted of 43 transfers of patient data. 
Testarea fezabilității soluției propuse a constat în efectuarea a 43 de transferuri de date ale pacienților.
This meant that the project provided a limited practical demonstration of the proposed solution. 
Acest lucru însemna că proiectul oferea un nivel limitat de demonstrare practică a soluției propuse.
In the final review of the project, external evaluators concluded that the number of real Patient Summaries and ePrescriptions was “too low to consider the epSOS services as operational and 26 The total project budget was €38 million of which the EU agreed to co-finance €18 million. 
În faza de evaluare finală a proiectului, evaluatorii externi au concluzionat că numărul de dosare ale pacienților și de prescripții electronice efective „era prea mic pentru 26 Bugetul total al proiectului a fost de 38 de milioane de euro, din care s-a convenit ca UE să cofinanțeze suma de 18 milioane de euro.
In total 24 countries participated in the project. 
În total, 24 de țări au participat la proiect.
27 The amount includes IT services for the ERNs. 21 
27 Suma include servicii informatice pentru rețelele europene de referință. 23
However, this exchange, while limited, was considered by the Commission a sufficient proof of concept for the eHDSI. 
Comisia a considerat că acest schimb, deși limitat, era suficient pentru a demonstra fiabilitatea infrastructurii de servicii digitale de e-sănătate.
42 The Commission assessed the epSOS project in 2014. 
42 Comisia a evaluat proiectul epSOS în 2014.
This assessment noted that “although the expectations about statistically relevant numbers of patients’ encounters have not been met in the epSOS project so far, the concept of the epSOS approach for cross-border interoperability has been proven to be valid”29. 
Această evaluare a arătat că, „deși așteptările privind cifrele relevante din punct de vedere statistic privind schimburile legate de pacienți nu fuseseră încă atinse în cadrul proiectului epSOS, conceptul abordării epSOS pentru interoperabilitatea la nivel transfrontalier a fost dovedit ca fiind valid”29.
In addition, interoperability problems at legal, organisational and semantic levels had proven to be a greater challenge than expected. 
În plus, problemele legate de interoperabilitate la nivel juridic, organizațional și semantic s-au dovedit a fi o provocare mai mare decât se preconizase.
The Commission also identified ineligible costs claims from the project’s contractors, mostly linked to personnel costs. 
Comisia a identificat totodată declarații de cheltuieli neeligibile depuse de contractanții proiectului, care erau în cea mai mare parte legate de costurile cu personalul.
At the time of our audit, the Commission was in the process of recovering ineligible expenses, amounting to 42 % of financing provided. 
La data auditului Curții, era în curs procesul de recuperare de către Comisie a cheltuielilor neeligibile, care reprezentau 42 % din finanțarea acordată.
43 Despite these challenges, in 2015 the Commission decided to use this pilot project’s outputs as the basis for the development of the large scale EU-wide eHealth Infrastructure (eHDSI). 
43 În pofida acestor provocări, în 2015, Comisia a decis să utilizeze realizările proiectului-pilot ca bază pentru dezvoltarea infrastructurii de e-sănătate pe scară largă la nivelul UE (eHDSI).
The eHDSI architecture, technical and semantical specifications, legal, organisational and policy agreements among the participating Member States are based on epSOS deliverables. 
Arhitectura eHDSI, specificațiile semantice și tehnice, precum și acordurile de natură juridică, organizațională și în materie de politici între statele membre participante se bazează pe elementele livrabile ale proiectului epSOS.
44 We identified weaknesses in the Commission’s preparation for this complex project, notably insufficient estimation of the volumes of potential users (patients and providers, i.e. pharmacies and hospitals) of the cross-border eHealth services that eHDSI provides and an insufficient assessment of the cost-effectiveness of these services before launching the eHDSI. 
44 Curtea a identificat deficiențe în ceea ce privește gradul de pregătire al Comisiei pentru acest proiect complex, în special o estimare insuficientă a volumelor de utilizatori potențiali (pacienți și furnizori, adică farmacii sau spitale) ai serviciilor de e-sănătate transfrontaliere pe care eHDSI le oferă și o evaluare insuficientă a raportului cost-eficacitate al acestor servicii înainte de lansarea eHDSI.
Therefore, we find that the Commission underestimated difficulties involved in deploying an EU-wide eHealth Infrastructure. 
Prin urmare, conform constatărilor Curții, Comisia a subestimat dificultățile pe care le implica implementarea unei infrastructuri de e-sănătate la nivelul UE.
28 Final technical review report of EpSOS of 12 November 2014 29 In 2014, DG SANTE’s Information Systems Unit carried out an epSOS project assessment in order to obtain an overview of what the project delivered in terms of output and achievements and to summarise the conclusions about the maturity of the project for potential further large-scale implementation. 
28 Raportul final de evaluare tehnică a epSOS, 12 noiembrie 2014. 29 În 2014, Unitatea pentru Sisteme Informaționale din cadrul DG SANTE a efectuat o evaluare a proiectului epSOS, pentru a obține o imagine de ansamblu asupra realizărilor și asupra rezultatelor proiectului și pentru a rezuma concluziile cu privire la maturitatea proiectului în vederea unei posibile implementări ulterioare la scară largă.
46 By the time of our audit (November 2018), exchanges of patients’ health data across borders had not yet started via the EU eHealth Infrastructure (see Annex II, which shows the planned ‘going-live’ deployment dates for cross-border health data exchanges in the Member States). 
46 Până la data auditului Curții (noiembrie 2018), schimburile de date medicale ale pacienților la nivel transfrontalier prin intermediul infrastructurii de e-sănătate la nivelul UE nu începuseră încă (a se vedea anexa II, care indică datele planificate pentru intrarea în etapa operațională a schimburilor de date medicale transfrontaliere în statele membre).
By this time, the Commission had assessed the capacity of seven Member States33 to ‘go live’ in cross-border exchanges. 
Până la data respectivă, Comisia evaluase capacitatea a șapte state membre33 de a deveni operaționale în vederea schimburilor transfrontaliere.
30 Commission’s website: Cross-border digital prescription and patient data exchange are taking off. 
Patru 30 Site-ul web al Comisiei: Cross-border digital prescription and patient data exchange are taking off (Prescripțiile digitale și schimburile de date ale pacienților la nivel transfrontalier încep să se dezvolte).
31 Commission’s website: eHDSI governance. 
31 Site-ul web al Comisiei: eHDSI governance (Guvernanța eHDSI).
32 Annex of the 2016 Annual Activity Report (AAR) – Health and Food Safety. 
32 Annex of the 2016 Annual Activity Report (AAR) – Health and Food Safety (Anexa la Raportul anual de activitate pe 2016 – Sănătate și Siguranță Alimentară).
In its 2017 AAR, the Commission reported nine Member States, as Denmark withdrew from the Cross-Border eHealth Information Services (see paragraph 10 and Box 1). 
În Raportul său anual de activitate pe 2017, Comisia a raportat nouă state membre, întrucât Danemarca și-a retras participarea la serviciile informaționale de e-sănătate transfrontaliere (a se vedea punctul 10 și caseta 1).
33 Czechia, Estonia, Croatia, Luxembourg, Malta, Portugal, and Finland. 
33 Republica Cehă, Estonia, Croația, Luxemburg, Malta, Portugalia și Finlanda.
Figure 4 – The process of joining the Cross-border eHealth Information Service – state of play 2018 24 CEF funding for national eHealth Infrastructure to join eHDSI in 2018-2021 (Member States) 22 countries received CEF grants Technical Testing & Checks (The Commission) 7 countries checked Readiness for & admission to cross-border service (eHMSEG & eHealth Network) 4 countries admitted ‘Going live’ for cross border health data exchanges Source: ECA based on information provided by the Commission. 
Figura 4 – Procesul prin care statele membre se pot alătura serviciilor informaționale de e-sănătate transfrontaliere – situația în 2018 26 Finanțarea acordată de MIE pentru infrastructura națională de e-sănătate pentru a putea adera la infrastructura de servicii digitale de e-sănătate, în perioada 2018-2021 (statele membre) 22 de țări au beneficiat de granturi din partea MIE Testare tehnică și controale tehnice (Comisia) 7 țări au făcut obiectul unor controale Gradul de pregătire și acceptarea participării la servicii transfrontaliere (eHMSEG și rețeaua de e-sănătate) Activarea schimburilor transfrontaliere de date medicale Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza informațiilor furnizate de Comisie.
47 We also found that these four Member States were admitted to the EU-wide eHealth Infrastructure to operate different types of eHealth services. 
47 De asemenea, Curtea a constatat că aceste patru state membre care au fost acceptate să participe la infrastructura de e-sănătate la nivelul UE acopereau diferite tipuri de servicii de e-sănătate.
At the time of the audit, Finland was ready to send ePrescriptions, while Estonia could receive them (in early 2019 this was the only exchange of ePrescription available in Europe). 
La data desfășurării auditului, Finlanda era pregătită să trimită prescripții electronice, în timp ce Estonia le putea primi (la începutul anului 2019, acesta era singurul schimb de prescripții electronice disponibil în Europa).
According to the Commission, 550 ePrescriptions were settled this way between January and the end of February 2019. 
Potrivit Comisiei, 550 de prescripții electronice au fost prelucrate în acest mod între ianuarie 2019 și sfârșitul lunii februarie 2019.
Czechia and Luxembourg were ready to receive Electronic Patient Summaries from abroad, but no Member States could yet send them via eHDSI. 
Republica Cehă și Luxemburg erau pregătite să primească dosare electronice ale pacienților din străinătate, dar niciun stat membru nu le putea încă trimite prin intermediul eHDSI.
In addition, at the start only some national Healthcare Providers and pharmacies in these countries will use the system. 
În plus, la început, numai o parte dintre farmaciile și furnizorii de servicii medicale din țările respective vor utiliza sistemul.
Box 4 explains how patients could benefit from cross-border exchanges of ePrescriptions and Electronic Patient Summaries. 
În caseta 4 se explică modul în care pacienții ar putea beneficia de schimburile transfrontaliere de prescripții electronice și de dosarele electronice ale pacienților.
European Reference Networks for rare diseases are an ambitious innovation but their sustainability has not been demonstrated 48 For the Commission to effectively support the Member States in the development of the European Reference Networks, such support needs to be provided in the context of the legal framework, and with a coherent strategy and a clear roadmap. 
Rețelele europene de referință pentru bolile rare reprezintă o inițiativă ambițioasă, dar sustenabilitatea lor nu a fost demonstrată 48 Pentru ca statele membre să poată fi sprijinite în mod eficace de Comisie în dezvoltarea rețelelor europene de referință, acest sprijin trebuie furnizat în contextul cadrului juridic în materie, pe baza unei strategii coerente și pe baza unei foi de parcurs clare.
The Commission has not updated its framework for EU actions on rare diseases 49 The development of the European Reference Networks is part of the EU’s wider policy on rare diseases, which includes such elements as support for the development of national rare disease plans, improved standardisation of rare disease nomenclature and support for research on rare diseases. 
Comisia nu a actualizat cadrul său pentru acțiunile UE în domeniul bolilor rare 49 Dezvoltarea rețelelor europene de referință face parte din politica mai amplă a UE privind bolile rare, care include elemente precum sprijinul pentru dezvoltarea unor planuri naționale vizând bolile rare, o mai bună standardizare a nomenclaturii bolilor rare și sprijinul pentru cercetare în domeniul bolilor rare.
The Commission’s 2008 Communication on rare disease aimed to “encourage cooperation between the Member States and if necessary to lend support to their action”. 
Comunicarea din 2008 a Comisiei privind bolile rare urmărește „să încurajeze cooperarea dintre statele membre și, dacă este necesar, să sprijine acțiunile lor în acest sens”.
The objective was to set out “an overall Community strategy for support to Member States”34 in tackling rare diseases. 
stabilească o strategie comunitară generală de sprijinire a statelor membre”34 în abordarea bolilor rare.
26 Council endorsed this approach in its Recommendation on an action in the field of rare diseases of 8 June 200935. 
Consiliul a avizat această abordare în recomandarea sa din 8 iunie 2009 privind o acțiune în domeniul bolilor rare35.
50 The Commission published an implementation report on both, the Communication and the Council Recommendation in 2014. 
50 Comisia a publicat în 2014 un raport privind punerea în aplicare atât a comunicării, cât și a recomandării Consiliului.
The report concludes that “by and large, the objectives of the Communication and the Council Recommendation have been reached”. 
Raportul concluzionează că „[î]n ansamblu, obiectivele comunicării și ale recomandării Consiliului au fost realizate”.
These objectives included the establishment of a clear definition of rare diseases or improvement of their codification in the healthcare systems. 
Printre aceste obiective se numără stabilirea unei definiții clare a bolilor rare sau realizarea de progrese în privința codificării bolilor rare în sistemele de sănătate.
The report does caution that “there is still a long way to go” to ensure rare disease patients across the EU get the care they need and points to the lack of rare disease strategies in some Member States as an area requiring further work. 
Acest raport atrage însă atenția asupra faptului că „mai trebuie depuse multe eforturi” pentru a garanta pacienților din întreaga UE care suferă de boli rare că pot beneficia de îngrijirile de care au nevoie și indică faptul că absența unor strategii în domeniul bolilor rare în unele state membre este un domeniu care necesită eforturi suplimentare.
It lists 11 actions envisaged by the Commission including continued support for the European platform for rare diseases and for the development of rare disease plans. 
Raportul enumeră 11 acțiuni pe care Comisia le are în vedere, inclusiv asigurarea continuității sprijinului pentru Platforma europeană pentru bolile rare și pentru elaborarea unor planuri în domeniul bolilor rare.
51 Despite the conclusion that the objectives had been reached, nine of the 11 envisaged actions are a continuation of existing initiatives. 
51 În pofida concluziei potrivit căreia obiectivele fuseseră atinse, nouă dintre cele 11 acțiuni preconizate sunt o continuare a inițiativelor existente.
The Commission has not updated its rare disease strategy since 2008, although it is managing important initiatives such as the Networks and the EU wide platform for rare diseases registries. 
Comisia nu și-a actualizat din 2008 strategia în materie de boli rare, deși gestionează inițiative importante, cum ar fi rețelele și platforma la nivelul UE pentru crearea unor registre privind bolile rare.
The Commission did not apply all lessons learned from the European Reference Networks pilots 52 The Commission funded ten pilot Reference Networks between 2007 and 2013.The Commission’s consultative committee on rare diseases (EUCERD)36 evaluated these pilot ERNs and published a “Preliminary analysis of the outcomes and experiences of pilot European Reference Networks for rare diseases” in 2011. 
Comisia nu a aplicat toate lecțiile învățate din rețelele europene de referință pilot 52 Comisia a finanțat zece rețele de referință pilot între 2007 și 2013. Comitetul de experți al Uniunii Europene privind bolile rare (EUCERD)36 a evaluat aceste rețele europene de referință pilot și a publicat, în 2011, o analiză preliminară a rezultatelor și a experienței rețelelor europene de referință pilot pentru bolile rare (Preliminary analysis of the outcomes and experiences of pilot European Reference Networks for rare diseases).
However, when the Commission set up the ERNs, they tackled only some of the issues raised in the 2011 evaluation e.g. support for patient registries, the need for a dedicated Information and Communication Technology tool and for each Network member to have quality control processes for its care practices. 
Cu toate acestea, atunci când Comisia a creat rețelele europene de referință, ele abordau doar câteva dintre aspectele evidențiate în evaluarea din 2011, de exemplu, sprijinul pentru registrele privind pacienții, necesitatea unui instrument specific pentru tehnologia informației și comunicațiilor și necesitatea ca fiecare 34 Comunicarea Comisiei: „Bolile rare: o provocare pentru Europa”, COM(2008) 679 final.
European Union Committee of Experts on Rare Diseases (EUCERD) set up by the European Commission Decision of 30 November 2009 (2009/872/EC). 
36 Comitetul de experți al Uniunii Europene privind bolile rare (EUCERD) instituit prin Decizia Comisiei Europene din 30 noiembrie 2009 (2009/872/CE).
— the administrative challenges and financial costs of expanding a Network and — sustainable support for patient registries. 
membru al rețelei să dispună de procese de control al calității pentru practicile sale de îngrijire a pacienților.
53 The Board of Member States for the Networks has, since its launch in 2014, continued to work on these outstanding points. 
53 Încă de la lansarea sa în 2014, Comitetul statelor membre pentru rețelele europene de referință a continuat să caute soluții pentru aceste aspecte nerezolvate.
It has made progress on continuous monitoring and quality control (for which in September 2018 it approved a set of core indicators collected by the ERNs). 
Comitetul a înregistrat progrese în ceea ce privește monitorizarea continuă și controlul permanent al calității (pentru care acesta a aprobat, în septembrie 2018, un set de indicatori de bază colectați de rețelele europene de referință).
However, new issues such as the integration of the Networks into national healthcare systems and collaboration with industry have emerged and have yet to be resolved. 
Au intervenit însă chestiuni noi, cum ar fi integrarea rețelelor în sistemele de sănătate naționale și colaborarea cu industria din domeniu, care nu au fost încă soluționate.
Figure 5 illustrates the different challenges facing the Networks, which the Commission, the Board of Member States or the Networks Coordinators Group are currently trying to address. 
Figura 5 ilustrează diferitele provocări cu care se confruntă rețelele și la care Comisia, Comitetul statelor membre sau Grupul de coordonatori ai rețelelor încearcă, în prezent, să răspundă.
Figure 5 – Challenges to the European Reference Networks development 27 Sus tainable funding Integrationinto MS healthcare systems Conti nuous monitoring ERN Management mode Col l aboration with industry Data policy/ registries Source: ECA, based on Board of Member States for European Reference Networks minutes. 
Figura 5 – Provocări pentru dezvoltarea rețelelor europene de referință Finanțare s us tenabilă Integrare în sistemele de s ă nătate ale statelor membre Monitorizare continuă REN Modul de gestiune Colaborarecu i ndustria Registre/politicaîn materiededate Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza proceselor-verbale ale Comitetului statelor membre pentru rețelele europene de referință.
The Commission supported the establishment of 24 European Reference Networks but did not create an effective system to assess participants 54 The Directive mandated the Commission to establish specific criteria and conditions which Healthcare Providers must fulfil in order to join an ERN37. 
Comisia a sprijinit înființarea a 24 de rețele europene de referință, dar nu a creat un sistem eficace pentru evaluarea participanților 54 Potrivit directivei, Comisia este mandatată să stabilească criterii și condiții specifice pe care furnizorii de servicii medicale trebuie să le îndeplinească pentru a se alătura unei rețele europene de referință37.
The Commission used a consultant to develop a set of guidelines for applicants as well as for the Independent Assessment Body (IAB), which evaluated the ERNs and individual Healthcare Provider applications. 
Comisia a recurs la serviciile unui consultant pentru a elabora un set de orientări pentru solicitanții de afiliere la rețele, precum și pentru organismul de examinare independent, care a evaluat rețelele europene de referință și cererile transmise de fiecare furnizor de servicii medicale.
The Commission worked to raise awareness of the launch of the ERNs among relevant stakeholders and its initial objective to support the establishment of ten ERNs38 was exceeded as 24 were created (see Annex III showing a list of European Reference Networks). 
30 inițial de a sprijini crearea a zece rețele europene de referință38 a fost depășit, întrucât au fost create 24 de astfel de rețele (a se vedea anexa III, care prezintă o listă a rețelelor europene de referință).
55 Figure 6 illustrates the assessment process of Healthcare Provider’s applications to join the ERNs. 
55 Figura 6 ilustrează procesul de examinare a cererilor furnizorilor de servicii medicale privind alăturarea la rețelele europene de referință.
Before submitting an application, every Healthcare Provider had first to be endorsed by their Member State’s competent authority. 
Înainte de depunerea cererii, fiecare furnizor de servicii medicale trebuie mai întâi să fie avizat de către autoritatea competentă a statului membru respectiv.
The assessment procedure at the EU level was limited to an eligibility check of applications and the assessment of a sample of 20 % of individual applications. 
Procedura de evaluare la nivelul UE s-a limitat la o verificare a eligibilității cererilor și la evaluarea unui eșantion de 20 % din cererile individuale.
38 DG SANTE 2016 AAR (Annex A, p. 
31 38 Raportul anual de activitate pe 2016 al DG SANTE (anexa A, p.
169) indicates an interim milestone of ten ERNs under the result indicator 1.5.A: number of established ERNs. 
169) indică un obiectiv intermediar de 10 rețele europene de referință în cadrul indicatorului de rezultat 1.5.A: numărul de rețele europene de referință înființate.