natgillin/translations-raw huggingface dataset:
31 Statistical capacity issues (institutional arrangements and data sources, status of inventory); follow‐up of previous dialogue visits; follow‐up of the latest reporting – analysis of EDP tables and the related questionnaires; methodological issues and recording of specific government transactions (delimitation of general government, application of 50 % rule in national accounts, implementation of accrual principle, and recording of specific government transactions) other issues (planned future operations, transmission of GFS data, etc.). 
31 Aspecte legate de capacitatea statistică (mecanisme instituționale și sursele de date, situația inventarului); măsuri luate în urma vizitelor de dialog anterioare; discuții în urma celor mai recente rapoarte – analiza tabelelor PDE și a chestionarelor conexe; aspecte de metodologie și înregistrarea operațiunilor specifice ale administrației publice (delimitarea sectorului administrației publice, aplicarea regulii de 50 % în conturile naționale, aplicarea principiului contabilității pe bază de angajamente și înregistrarea operațiunilor specifice ale administrației publice); alte chestiuni (operațiuni viitoare prevăzute, transmiterea datelor statistice privind finanțele publice etc.).
Observations 40 Time taken to publish visit reports (in weeks) 0 10 20 30 40 50 60 2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 Source: ECA, based on Eurostat information. 
Observații 40 Intervalul de timp în care au fost publicate rapoartele elaborate în urma vizitelor (în săptămâni) 0 10 20 30 40 50 60 2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza informațiilor furnizate de Eurostat.
Cyprus Czech Republic France Germany Italy Malta Figure 6 
Cipru Republica Cehă Franţa Germania Italia Malta Figura 6
Observations 41 Guidance 57 To ensure a harmonised approach, Eurostat provides methodological guidance to Member States on how specific issues of general government should be record‐ ed. 
Observații 41 Orientări 57 Pentru a asigura o abordare armonizată, Eurostat furnizează statelor membre orientări metodologice cu privire la modul în care trebuie să fie înregistrate anumite operațiuni specifice ale administrației publice.
Guidance may be triggered in one of two ways: (a) Member States may ask Eurostat for advice on complex issues. (b) During its quality assessment work Eurostat may come across methodologi‐ cal issues requiring interpretation. 
Orientările pot fi activate în două moduri diferite: (a) statele membre pot solicita Eurostat consiliere cu privire la chestiuni complexe; (b) în cursul activității sale de evaluare a calității, Eurostat poate constata existența unor probleme metodologice care necesită interpretare.
If these issues concern multiple Member States it sets up a taskforce or organises expert consultation of the Commit‐ tee on Monetary, Financial and Balance of Payments Statistics. 
În cazul în care aceste aspecte privesc mai multe state membre, Eurostat înființează un grup operativ de lucru sau organizează o consultare a experților din cadrul Comitetului pentru statistici monetare, financiare și ale balanței de plăți.
58 Eurostat provides bilateral guidance at service level if so requested by a Member State. 
58 Eurostat oferă consiliere bilaterală la nivel de serviciu în cazul în care primește o solicitare în acest sens din partea unui stat membru.
On particularly complex issues, it also sometimes takes the initiative to pro‐ vide guidance. 
În ceea ce privește chestiunile extrem de complexe, Eurostat oferă uneori orientări din proprie inițiativă.
Although binding, however, bilateral guidance is not always re‐ ported to the EFC and not always made public due to the Member States’ desire for confidentiality. 
Deși au un caracter obligatoriu, orientările furnizate la nivel bilateral nu sunt însă întotdeauna comunicate Comitetului economic și financiar și nu sunt făcute publice în cazul în care statele membre solicită asigurarea confidențialității lor.
Guidance provided to three of the six Member States (in the form of ex‐ante/ex‐post advice) was neither reported to the EFC nor published on the Eurostat website. 
Orientările furnizate pentru trei dintre cele șase state membre (sub formă de consiliere ex ante/ex post) nu au fost raportate Comitetului economic și financiar și nici nu au fost publicate pe site-ul internet al Eurostat.
In 2014 and 2015, Eurostat received 36 formal requests for ex‐ante/ex‐post advice, of which only 23 were made public. 
În 2014 și 2015, Eurostat a primit 36 de solicitări oficiale de îndrumări ex ante/ex post, din care doar 23 au fost făcute publice.
The publication of such guidance could help with the sharing of practices among Member States and improve comparability and transparency. ... and key aspects of the assessment process need further clarification. 59 Some key aspects of the assessment process are unclear, for example the identifi‐ cation of one‐off and temporary measures and the quantification of their esti‐ mated impact. 
Publicarea acestor îndrumări ar putea contribui la schimbul de bune practici în rândul statelor membre și la ameliorarea comparabilității și a transparenței. ... iar o serie de aspecte esențiale ale procesului de evaluare necesită clarificări suplimentare 59 Anumite aspecte-cheie ale procesului de evaluare nu sunt clare, de exemplu identificarea măsurilor cu caracter excepțional și a celor temporare sau cuantificarea impactului estimat al acestora.
These measures may make the difference when deciding whether or not to place a Member State under an EDP, or whether to extend the deadline for correcting an excessive deficit situation (see also paragraph 80). 
Aceste măsuri pot fi decisive atunci când se hotărăște dacă un stat membru va face sau nu obiectul unei PDE sau dacă termenul-limită pentru corectarea unei situații de deficit excesiv va fi prelungit (a se vedea, de asemenea, punctul 80).
Observations 42 60 The definition of such measures is vague and therefore open to interpretation. 
Observații 42 60 Definiția acestor măsuri este însă vagă și, prin urmare, lasă loc de interpretări.
They are defined as ‘measures having a transitory budgetary effect that does not lead to a sustained change in the inter‐temporal budgetary position’32, or ‘non‐recurrent measures whose impact on the general government balance is concentrated in one or a very limited number of years’33, but there is no detailed methodology for identifying them. 
Ele sunt definite ca „măsuri care au un efect bugetar tranzitoriu ce nu antrenează o schimbare durabilă a poziției bugetare intertemporale”32 sau ca fiind „măsuri nerecurente, al căror impact asupra soldului sectorului administrației publice este concentrat într-un an sau într-un număr foarte mic de ani”33. Nu există însă nicio metodologie detaliată pentru identificarea acestui tip de măsuri.
The indicative list in Box 4 is taken from the ‘Public finances in EMU 2006’ report and gives some examples of measures con‐ sidered to be one‐off and temporary. 
Lista orientativă din caseta 4 este preluată din raportul intitulat Public finances in EMU 2006 și oferă câteva exemple de măsuri considerate a fi excepționale sau temporare.
32 Code of Conduct. 
32 Codul de conduită.
33 ‘Public finances in EMU 2006’, Part II, section 4.2. 
33 Public finances in EMU 2006 (Finanțele publice în UEM 2006), partea II, secțiunea 4.2.
The report was issued as European Economy No 3/2006. 
Raportul a fost publicat în nr. 3/2006 al seriei European Economy.
Public Finances in EMU 2006 (extract) Deficit‐reducing measures Tax amnesties implying a one‐off tax payment. 
Finanțele publice în UEM 2006 (extras) Măsuri de reducere a deficitului Amnistii fiscale care implică plata unei taxe unice.
The typical case is that of a government offering an am‐ nesty in order to repatriate capital from abroad. 
Exemplul tipic pentru o astfel de măsură este amnistia acordată de autorități în vederea repatrierii capitalurilor din străinătate.
The amnesty may be subject to a one‐off tax payment, which can potentially be large. 
Amnistia poate fi însoțită de plata unei taxe unice, care poate avea un cuantum ridicat.
Sales of non‐financial assets (real estate, publicly owned licenses and concessions). 
Vânzările de active nefinanciare (bunuri imobile, licențe și concesiuni deținute de stat).
The most famous exam‐ ple is the sale of UMTS licences in 2000 (and in some countries in subsequent years). 
Cel mai cunoscut exemplu este vânzarea de licențe UMTS din 2000 (și din anii următori în unele țări).
Temporary legislative changes in the timing of outlays or revenues with a positive impact on the gen‐ eral government balance. 
Modificări legislative temporare ale calendarului de cheltuieli sau venituri, cu un impact pozitiv asupra soldului sectorului administrației publice.
This includes changes in tax rates that are clearly announced as temporary and temporary changes in the timing of expenditure and collection of revenues. 
Sunt incluse aici modificări ale ratelor de impozitare care sunt anunțate în mod clar ca fiind temporare, precum și modificările temporare ale calendarului de cheltuieli și de colectare a veniturilor.
Exceptional revenues linked to the transfer of pension obligations. 
Venituri excepționale legate de transferul de obligații privind pensiile.
These revenues correspond to the payment by a given company to the government, in exchange for the transfer of the responsibility for the future payment of pensions of its employees. 
Aceste venituri corespund plății efectuate către administrația publică de o anumită societate, în schimbul transferului de responsabilitate pentru plata viitoare a pensiilor angajaților societății respective.
The magnitude of the one‐off payment depends on the value of the pension commitments assumed by government and is potentially important. 
Cuantumul acestei plăți unice depinde de valoarea angajamentelor în materie de pensii asumate de autoritățile publice și poate fi ridicat.
Changes in revenues or expenditure consecutive to Court or other authorities rulings. 
Modificări ale veniturilor sau ale cheltuielilor în urma hotărârilor pronunțate de instanțe de judecată sau de alte autorități.
Such measures include for instance reimbursements of subsidies to general government decided by the Commission. 
Astfel de măsuri includ, de exemplu, rambursarea decisă de către Comisie a subvențiilor acordate administrației publice.
Securitisation operations with a positive impact on the general government balance. 
Operațiuni de securitizare cu un impact pozitiv asupra soldului sectorului administrației publice.
Exceptional revenues from State owned companies. 
Venituri excepționale provenind de la societățile deținute de stat.
Deficit‐increasing measures Short‐term emergency costs associated with major natural catastrophes or other exceptional events (e.g. military actions, others). 
Măsuri cu efect de creștere a deficitului Cheltuieli de urgență pe termen scurt pentru a face față unor dezastre naturale majore sau altor evenimente excepționale (de exemplu, acțiuni militare etc.).
Experience shows that the exceptionality of these costs depends considerably on the size of the country. 
Experiența arată că natura excepțională a acestor cheltuieli depinde considerabil de mărimea țării respective.
Changes in revenues or expenditure consecutive to Court rulings or consecutive to Commission decisions. Box 4 
Modificări ale veniturilor sau ale cheltuielilor în urma hotărârilor pronunțate de instanțe de judecată sau în urma deciziilor Comisiei. Caseta 4
Observations 43 61 Another key aspect requiring clarification is the issue of ‘unexpected adverse economic events with major unfavourable consequences for government fi‐ nances’ (see paragraph 24). 
Observații 43 61 Un alt aspect esențial care trebuie clarificat este cel al „evenimentelor economice negative și neprevăzute cu consecințe nefavorabile majore pentru finanțele publice” (a se vedea punctul 24).
Although a definition of ‘major unfavourable con‐ sequences for government finances’ exists for internal purposes, the concept of ‘unexpected adverse economic events’ has never been defined34. 
Există o definiție a conceptului de „consecințe nefavorabile majore pentru finanțele publice” care este utilizată în scopuri interne. În schimb, conceptul de „evenimente economice negative și neprevăzute” nu a fost niciodată definit34.
62 While it is not possible to exhaustively define the set of individual country cir‐ cumstances to which the concept may apply, given particularly that such events are by nature unanticipated, criteria are needed with a view to providing some guidance. 
62 Deși nu este posibil să se definească în mod exhaustiv setul de circumstanțe individuale proprii unei țări pentru care se poate aplica acest concept – având în vedere în special faptul că astfel de evenimente sunt, prin natura lor, neprevăzute –, sunt necesare totuși criterii cu scopul de a furniza anumite orientări.
Faced with the lack of a definition and guidance, when looking at France in 2013 the Commission classified unexpectedly low economic growth as an ‘unexpected adverse event’, but it is difficult to see how this can be justified. 
Având în vedere că nu dispunea de o definiție și nici de orientări, Comisia a decis în 2013, cu privire la Franța, să clasifice creșterea economică neașteptat de scăzută ca un „eveniment negativ și neprevăzut”, dar este dificil de imaginat modul în care această decizie ar putea fi justificată.
Data quality assessments and economic analyses lack transparency; analyses carried out according to the rules, but focused more on government deficit than on debt 63 This section considers the transparency, objectivity and practicability of the Com‐ mission’s reservations and recommendations. 
Evaluările cu privire la calitatea datelor și analizele economice suferă de o lipsă de transparență; analizele se desfășoară în conformitate cu normele, dar se axează mai degrabă pe deficitul public decât pe datorie 63 Această secțiune este consacrată analizei transparenței, a obiectivității și a caracterului practic al rezervelor și al recomandărilor formulate de Comisie.
The criteria for Eurostat’s reservations and amendments to data are not sufficiently transparent and objective 64 Eurostat may express reservations or make amendments if it judges that data quality is compromised. 
Criteriile utilizate de Eurostat pentru formularea rezervelor și pentru modificarea datelor nu sunt suficient de transparente și de obiective 64 Eurostat poate emite rezerve sau poate aduce modificări în cazul în care, în opinia sa, calitatea datelor este compromisă.
During the period 2008‐2014, Eurostat set twelve res‐ ervations and amended data in ten cases, none of which concerned any of the Member States examined by us. 
În perioada 2008-2014, Eurostat a emis 12 rezerve și a modificat datele în 10 cazuri (niciunul dintre aceste cazuri nu viza statele membre examinate de Curte).
Considering the large number of action points, Eurostat sets reservations rather infrequently. 
Având în vedere numărul mare de acțiuni de întreprins recomandate, Eurostat emite rezerve destul de rar.
34 According to the internal version of the DG Economic and Financial Affairs Vademecum on the SGP. 
34 Potrivit versiunii interne a Vademecumului privind Pactul de stabilitate și de creștere utilizată de DG Afaceri Economice și Financiare.
Observations 44 65 Eurostat has not explicitly laid down criteria for setting reservations or amend‐ ing Member States’ data, and the procedure is based on professional judgement. 
Observații 44 65 Eurostat nu a prevăzut în mod explicit criterii pentru emiterea de rezerve sau pentru modificarea datelor primite de la statele membre, aceste proceduri având loc pe baza raționamentului profesional.
In some cases where Eurostat identified methodological problems, the reasons for not expressing a reservation were not well documented, including the po‐ tential impact on the deficit and debt data. Box 5 describes some of the cases concerned. 
În anumite cazuri în care Eurostat a identificat probleme metodologice, motivele pentru care nu a fost emisă o rezervă nu au fost bine documentate, această observație fiind valabilă și în legătură cu impactul potențial asupra datelor privind deficitul și datoria.
Some examples of cases with a potential impact on the deficit and debt data that were not well documented Czech Republic ο application of the market/non‐market test was infrequent and a large number of public units (corpora‐ tions) were not tested. 
Exemple de cazuri cu un impact potențial asupra datelor privind deficitul și datoria care nu au fost bine documentate Republica Cehă ο Testul piață/non-piață a fost aplicat doar rareori și un număr mare de unități publice (societăți) nu au fost testate.
France ο amount received by a government unit for assuming the costs of decommissioning nuclear facilities (1.6 billion (0.1 % of GDP) for 2004). ο incompleteness of the local government sector. 
Franța ο Suma primită de către o unitate a administrației publice pentru asumarea costurilor de dezafectare a unor instalații nucleare [1,6 miliarde de euro (0,1 % din PIB) pentru 2004]. ο Neexhaustivitatea sectorului administrațiilor locale.
Malta ο classification of Malita and City Gate project. 
Malta ο Clasificarea proiectului Malita și City Gate.
Italy ο recording of gross fixed capital formation is not made on an accrual basis for large investment amounts. 
Italia ο Înregistrarea formării brute de capital fix nu are loc pe baza contabilității de angajamente în cazul investițiilor cu un cuantum ridicat.
For more details see Annex IV. 
Pentru mai multe detalii, a se vedea anexa IV.
Observations 45 DG Economic and Financial Affairs analyses are carried out as required by the rules... 
Observații 45 DG Afaceri Economice și Financiare își realizează analizele în conformitate cu normele...
66 When an EDP is launched, DG Economic and Financial Affairs produces analyses, which are used as the basis for subsequent EDP decisions, and issues recommen‐ dations. 
66 Atunci când se lansează o procedură aplicabilă deficitelor excesive, DG Afaceri Economice și Financiare procedează la analize, utilizate ca bază pentru deciziile ulterioare legate de procedură, și emite recomandări.
Where a procedure is ongoing, it does this following its regular assess‐ ments of effective action (see paragraph 22). 
În cazul în care o procedură este în curs de desfășurare, aceste analize sunt realizate în urma evaluării periodice a caracterului eficace al măsurilor luate (a se vedea punctul 22).
The results of these analyses are presented, for new procedures, in the report required by Article 126(3) TFEU or, for ongoing procedures, in an internal Commission working document. 
În ceea ce privește procedurile noi, rezultatele acestor analize sunt prezentate în raportul elaborat în temeiul articolului 126 alineatul (3) TFUE, iar în cazul procedurilor în curs, rezultatele sunt prezentate într-un document de lucru intern al Comisiei.
67 An EDP will be triggered, in line with the provisions of the TFEU35, by the Com‐ mission’s examination of Member State compliance with budgetary discipline on the basis of the deficit and debt criteria. 
67 În conformitate cu dispozițiile TFUE35, PDE este declanșată în urma examinării prin care Comisia verifică, pe baza criteriului datoriei și a criteriului deficitului, dacă statul membru în cauză respectă disciplina bugetară.
To this end, DG Economic and Financial Affairs monitors the development of the budgetary situation and of the stock of government debt in each Member State on the basis of actual data, the plans outlined in the Member State’s stability or convergence programme, and the Commission’s forecasts. 
În acest sens, DG Afaceri Economice și Financiare monitorizează evoluția situației bugetare și a nivelului datoriei publice din fiecare stat membru, pe baza datelor reale, a planurilor prezentate în programul de stabilitate sau de convergență al statului membru și a previziunilor Comisiei.
A breach of the thresholds laid down in Protocol No 12 to the TFEU does not automatically trigger an EDP, since other relevant factors need to be taken into account. 
O încălcare a pragurilor stabilite în Protocolul nr. 12 la TFUE nu duce automat la declanșarea unei proceduri, deoarece există și alți factori relevanți care trebuie să fie luați în considerare.
These consist of an open‐ended list of economic indica‐ tors grouped under the headings of medium‐term economic, budgetary and government debt positions36, as well as any other factors considered relevant and put forward by the Member State. 
Acești factori constau într-o listă deschisă de indicatori economici, grupați în trei rubrici care reflectă evoluția poziției economice pe termen mediu, evoluția poziției bugetare și evoluția poziției datoriei publice36, fiind incluși și alți factori considerați relevanți și invocați de statul membru.
The Article 126(3) reports reviewed covered all the topics mentioned above. ... however, the EDP has so far focused more on government deficit than on debt. 68 The debt criterion only became operational in 2012, is still being phased in and will not apply to all Member States until at least 2020. 
Rapoartele elaborate în temeiul articolului 126 alineatul (3) care au făcut obiectul examinării acopereau toate aspectele menționate mai sus. ... dar, până în prezent, PDE s-a axat mai mult pe deficitul public decât pe datoria publică 68 Criteriul datoriei a devenit operațional de abia în 2012, este încă în curs de introducere și nu se va aplica pentru toate statele membre înainte de 2020, cel mai devreme.
EDPs initiated before November 2011 are to be abrogated on the basis of the deficit criterion only, and this will be followed by a three‐year transitional arrangement for debt. 
Procedurile inițiate înainte de noiembrie 2011 urmează să fie abrogate doar pe baza criteriului deficitului și vor fi urmate de un regim de tranziție de trei ani în ceea ce privește criteriul datoriei.
Box 6 shows how the debt criterion has evolved since the Maastricht Treaty. 
Caseta 6 arată modul în care a evoluat criteriul datoriei de la Tratatul de la Maastricht și până în prezent.
35 Article 126(2). 
35 Articolul 126 alineatul (2).
36 For a full list see Article 2(3) of Regulation (EC) No 1467/97. 
36 A se vedea lista completă la articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97.
Observations 46 Evolution of the debt criterion Protocol No 12 to the Treaty on European Union, signed in Maastricht in 1992, set a threshold level, for the public deficit, of 3 % of GDP and, for debt, of 60 % of GDP or a ratio that is ‘sufficiently diminishing and ap‐ proaching the reference value at a satisfactory pace’. 
Observații 46 Evoluția criteriului datoriei Protocolul nr. 12 la Tratatul privind Uniunea Europeană, semnat la Maastricht în 1992, a stabilit un nivel-prag de 3 % din PIB pentru deficitul public și de 60 % din PIB pentru datoria publică sau un raport, în cazul datoriei publice, care „se diminuează suficient și se apropie de valoarea de referință într-un ritm satisfăcător”.
Assuming a 5 % annual nominal GDP growth rate, a deficit of 3 % of GDP will eventually stabilise the debt‐to‐GDP ratio at 60 %. 
Presupunând o rată de creștere nominală anuală de 5 % a PIB-ului, un deficit de 3 % din PIB va stabiliza, în cele din urmă, ponderea datoriei în PIB la 60 %.
If the ratio is above 60 %, a 3 % deficit will induce an annual reduction in the debt ratio of one twentieth of the differential with respect to the reference value of 60 %. 
Dacă acest raport depășește 60 %, un deficit de 3 % va determina o reducere anuală a ponderii datoriei cu a douăzecea parte a diferenței față de valoarea de referință de 60 %.
In other words, focusing on the deficit was deemed sufficient to ensure the steady reduction of debt, and for many years it was felt un‐ necessary to define more precisely the pace of convergence with the reference value. 
Cu alte cuvinte, accentul pus pe deficit a fost considerat suficient pentru a asigura reducerea constantă a datoriei, și, timp de mai mulți ani, nu s-a considerat că este necesar ca ritmul de convergență cu valoarea de referință să fie definit cu mai multă precizie.