natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Cyber diplomacy aims to develop and implement a common and comprehensive approach to cyberspace based on EU values, the rule of law, capacity-building and partnerships, promotion of the multi-stakeholder model of internet governance, and the mitigation of cybersecurity threats and greater stability in international relations. 
Diplomația cibernetică își propune să dezvolte și să pună în aplicare o abordare comună și cuprinzătoare în ceea ce privește spațiul cibernetic, bazată pe valorile UE, pe statul de drept, pe consolidarea capacităților și parteneriate și pe promovarea modelului multilateral de guvernanță a internetului, vizând atenuarea amenințărilor cibernetice și o mai mare stabilitate în relațiile internaționale.
The toolbox allows the EU and its Member States to mount a joint diplomatic response to malicious cyber activities making full use of measures within the Common Foreign and Security Policy. 
51 Setul de instrumente permite UE și statelor sale membre să organizeze un răspuns diplomatic comun la activitățile cibernetice răuvoitoare, valorificând pe deplin măsurile din cadrul politicii externe și de securitate comune.
These can include preventive (e.g. awareness-raising, capacity-building), cooperative, stability and restrictive measures (e.g. travel bans, arms embargoes, freezing funds), or support to Member States’ responses 169. 
Acestea pot fi măsuri preventive (de sensibilizare sau de consolidare a capacităților), măsuri de cooperare, măsuri de stabilitate și măsuri restrictive (de exemplu interdicții de călătorie, embargouri asupra armelor, înghețarea fondurilor) sau măsuri de sprijin pentru răspunsurile statelor membre169.
The idea is that further cooperation to mitigate threats and clearly signalling the likely consequences of a joint response may deter (potentially) aggressive behaviour. 
Idea avută în vedere este că o cooperare mai strânsă pentru a atenua amenințările și pentru a trimite un semnal clar cu privire la consecințele probabile ale unui răspuns comun poate descuraja (posibilele) comportamente agresive.
A joint EU response to malicious cyber activities would be proportionate to the scope, scale, duration, intensity, complexity, sophistication and impact of the cyber activity. 
Un răspuns comun al UE la activitățile cibernetice rău-intenționate ar trebui să fie proporțional cu sfera, amploarea, durata, intensitatea, complexitatea, gradul de sofisticare și impactul activității cibernetice.
Integral to the success of the toolbox will be how well it is interwoven with the blueprint and IPCR (see paragraph 106), how well situational awareness is established through the quick and continuous sharing of information (including on 44 elements of attribution)170 and, finally, effective cooperation. 
Reușita acestui set de instrumente va depinde de gradul de întrepătrundere cu planul de acțiune și cu IPCR (a se vedea punctul 106), de gradul de conștientizare a situației care poate fi asigurat prin schimbul de informații rapid și continuu (inclusiv cu privire la elementele legate de atribuirea atacurilor)170 și, în cele din urmă, de eficacitatea cooperării.
Also key to the toolbox’s successful deployment is effective and coordinated communication. 
De asemenea, un factor-cheie pentru implementarea cu succes a setului de instrumente rezidă în comunicarea eficace și coordonată.
So far, the toolbox has been used twice: to start a dialogue with the United States after the Wannacry attack171, and to develop Council conclusions condemning the malicious use of ICT172. 
Până în prezent, setul de instrumente a fost utilizat de două ori: o dată pentru inițierea unui dialog cu Statele Unite după atacul Wannacry171 și o dată pentru elaborarea concluziilor Consiliului care condamnă utilizarea răuvoitoare a tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC)172.
The operationalisation of the toolbox is ongoing; it remains to be seen how effective it will be in achieving its objectives. 
Operaționalizarea setului de instrumente este în curs și rămâne de văzut cât de eficient va fi acesta în atingerea obiectivelor preconizate.
Challenge 10: protecting critical infrastructure and societal functions Protecting infrastructure 112 Much of the EU’s critical infrastructure is operated through industrial control systems (ICS)173. 
Provocarea nr. 10: protejarea infrastructurii critice și a funcțiilor societale critice Protejarea infrastructurii 112 O mare parte din infrastructura critică a UE este controlată prin intermediul sistemelor de control industrial173.
Many of these were designed as stand-alone systems, with limited connectivity to the outside world. 
Multe dintre acestea au fost concepute ca sisteme autonome, cu o conectivitate limitată la lumea exterioară.
As components of ICS have been connected to the internet, they have become more vulnerable to outside interference. 
Pe măsură ce diferite componente ale acestor sisteme au fost conectate la internet, a crescut și vulnerabilitatea lor la interferențe externe.
Maintaining and patching existing systems may no longer be possible, but upgrading them does not come quickly or cheaply. 
Mentenanța și corectarea sistemelor existente riscă să nu mai fie posibile.
Efforts to enhance the security of critical infrastructure must therefore include the upgrading of ICS. 
Prin urmare, eforturile de consolidare a securității infrastructurii critice trebuie să includă modernizarea sistemelor de control industrial.
113 As industry continues to digitise (commonly known as “Industry 4.0”), the impact of a large-scale incident in one industrial sector may have knock-on effects elsewhere. 
113 Pe măsură ce industria continuă să se digitalizeze (fenomen cunoscut sub denumirea de „Industria 4.0” sau „a patra revoluție industrială”), impactul unui incident de mare amploare într-un sector industrial poate avea efecte de domino în alte sectoare.
ENISA has noted the importance of mapping the impact of critical sectors’ mutual dependencies 174. 
ENISA a remarcat importanța cartografierii impactului dependențelor reciproce care există între sectoarele critice174.
This is essential to understanding the potential spread of an incident and underpins well-coordinated responses. 
Acest aspect este esențial pentru a înțelege modul posibil de răspândire a unui incident și pentru a sta la baza unor răspunsuri bine coordonate.
114 The NIS Directive aims to enhance readiness in key sectors responsible for critical infrastructure. 
114 Directiva NIS are scopul de a spori gradul de pregătire în principalele sectoare responsabile de infrastructura critică.
However, not all sectors are covered (see Table 1)175, which “reduces the effectiveness of the strategy”176: of particular concern in this regard is protecting the democratic integrity of elections from interference in electoral infrastructure and disinformation (see Box 7). 
Nu toate sectoarele sunt însă acoperite de directivă (a se vedea tabelul 1)175, ceea ce „reduce eficacitatea strategiei”176: deosebit de preocupantă în acest sens este protejarea integrității democratice a alegerilor față de ingerințele în infrastructura electorală și față de dezinformare (a se vedea caseta 7).
Aside from revising existing legislation, therefore, a key challenge will be seeing how to engage these sectors in effective responses to large-scale incidents. 
Pe lângă revizuirea legislației existente, o provocare esențială o reprezintă așadar modalitatea de implicare a acestor sectoare în construirea de răspunsuri eficace la incidentele de mare amploare.
115 Vulnerabilities in critical infrastructure do not stop at Europe’s borders. 
115 Vulnerabilitățile infrastructurii critice nu se opresc la frontierele Europei.
A particular challenge for the Commission is encouraging candidate countries to adopt the same standards as Member States, for example in such areas as cyber-related legislation or the protection of critical infrastructure. 
O provocare deosebită pentru Comisie este încurajarea țărilor candidate să adopte aceleași standarde ca statele membre, de exemplu în domenii precum legislația în domeniul cibernetic sau protecția infrastructurii critice.
45 Box7 Protecting critical societal functions: fighting election interference In May 2019, some 400 million voters will go to the polls in the European parliamentary elections, the first to take place under the GDPR. 
52 Caseta 7 Protejarea funcțiilor societale critice: combaterea ingerințelor în alegeri În mai 2019, aproximativ 400 de milioane de alegători se vor prezenta la urne pentru alegerile parlamentare europene, primele organizate după intrarea în vigoare a RGPD.
These come in the wake of scandals surrounding the abuse of personal data for political micro-targeting and unprecedented coordinated disinformation (“Fake News”) campaigns. 
Aceste alegeri se vor desfășura într-un context caracterizat de scandalurile anterioare legate de utilizarea abuzivă a datelor cu caracter personal pentru a aborda cetățenii cu reclame politice cu conținut personalizat (micro-targeting) și de campanii fără precedent de dezinformare coordonată (fenomenul „Fake News” sau al știrilor false).
The Commission has warned of likely cyber interference in these elections 177; fighting this will require a whole-of-government and whole-of-society approach. 
Comisia a avertizat cu privire la posibilele interferențe cibernetice în alegerile europene177; combaterea acestui fenomen va necesita o abordare la nivelul întregii administrații și la nivelul întregii societăți.
Election infrastructure Organising elections is complex, and ensuring their protection and integrity is the Member States’ responsibility. 
Infrastructura electorală Organizarea alegerilor este un proces complex. Statelor membre le revine responsabilitatea de a asigura protecția și integritatea acestora.
Interference in elections and electoral infrastructure may seek to influence voter preferences, turnout or the election process itself, including actual voting, and vote tabulation and communication. 
Ingerința în alegeri și în infrastructura electorală poate urmări influențarea preferințelor alegătorilor, a participării la vot sau a procesului electoral în sine, inclusiv a votului efectiv,
In the European Parliament elections, protecting the so-called “last mile” (the communication of results from the national capitals to Brussels) is a particularly critical challenge, given that no common security approach exists or has been tested for this178. 
În alegerile pentru Parlamentul European, protejarea „ultimului kilometru” (comunicarea rezultatelor de la capitalele naționale către Bruxelles) este deosebit de critică, având în vedere faptul că nu există o abordare comună în materie de securitate sau că nicio astfel de abordare nu a fost testată în acest sens178.
The Commission’s recent election package included measures to strengthen electoral cybersecurity, such as the appointment of national contact points to coordinate and exchange information in the run-up to the election. 
Recentul pachet electoral al Comisiei a inclus măsuri de consolidare a securității cibernetice a alegerilor, cum ar fi desemnarea unor puncte naționale de contact pentru coordonarea și schimbul de informații în perioada premergătoare alegerilor.
The sharing of best practices and lessons learned is of particular importance179. 
Schimbul de bune practici și de învățăminte este deosebit de important179.
Election systems are not considered part of critical infrastructure180, nor are they covered by the NIS Directive. 
Sistemele electorale nu sunt considerate ca făcând parte din infrastructura critică180 și nici nu fac obiectul Directivei NIS.
Despite this, the Cooperation Group has developed practical guidance on election technology security to support public authorities. 
Totuși, pentru a veni în sprijinul autorităților publice, Grupul de cooperare a elaborat orientări practice privind securitatea tehnologiei electorale.
The national contact points are expected to meet in early 2019181. 
Se preconizează că o reuniune a punctelor naționale de contact va avea loc la începutul anului 2019181.
Member States are also encouraged to perform risk assessments on cyber threats to their electoral processes. 
De asemenea, statele membre sunt încurajate să efectueze evaluări ale riscurilor legate de amenințările cibernetice la adresa proceselor lor electorale.
Disinformation Disinformation is an increasingly important element of hybrid attacks that involves cyberattacks and the hacking of networks. 
Dezinformarea Dezinformarea este un element din ce în ce mai important al atacurilor hibride care implică atacuri cibernetice și piratarea rețelelor.
These can be used to divide societies, sow mistrust and undermine confidence in democratic processes or other issues (for example, anti-vaccination or climate change). 
Aceasta poate fi utilizată pentru a diviza societățile, pentru a semăna neîncrederea și pentru a submina încrederea în procesele democratice sau cu privire la alte chestiuni (cum ar fi vaccinarea sau schimbările climatice).
It has grown in scale, speed and range, and poses a genuine security threat to the EU. 
Fenomenul dezinformării a câștigat în amploare, viteză și rază de acțiune și reprezintă o veritabilă amenințare la adresa securității UE.
The EU has taken a number of measures to address disinformation. 
UE a luat o serie de măsuri pentru a combate dezinformarea.
Starting in 2015, the EEAS-based East StratCom Task Force was set up to challenge Russian disinformation campaigns 182. 
Începând din 2015, grupul operativ East StratCom creat în cadrul SEAE are misiunea de a contracara campaniile rusești de dezinformare182.
Experts have praised its work in promoting EU policies, supporting independent media in the Neighbourhood, and forecasting, tracking and tackling disinformation.183. Still, the Task Force’s resources are limited relative to the scale and complexity of disinformation campaigns 184. 
Experții au salutat activitatea desfășurată de acest grup în ceea ce privește promovarea politicilor UE, sprijinirea mass-mediei independente în vecinătatea EU și previzionarea, urmărirea și combaterea dezinformării.183 Resursele grupului operativ sunt însă limitate în raport cu amploarea și complexitatea campaniilor de dezinformare184.
A more systematic interaction with existing EU structures and improved strategic communication cooperation is 
Este nevoie de o interacțiune mai sistematică cu structurile existente ale UE, precum și de o cooperare strategică îmbunătățită în materie de comunicare185.
46 needed185 A new action plan186 was endorsed by the European Council in December 2018. 
Consiliul European a aprobat în decembrie 2018 un nou plan de acțiune186.
More recently, the Commission, on the back of its April 2018 communication on tackling online disinformation187, has developed a voluntary, self-regulatory code of practice188, based on existing policy instruments, to which online platforms and the advertising industry have signed up189. 
54 Mai recent, Comisia, pe fondul comunicării sale din aprilie 2018 privind combaterea dezinformării online187, a elaborat un cod voluntar de autoreglementare conținând bune practici188, bazat pe instrumente de politică existente, la care platformele online și industria de publicitate au aderat189.
Action includes helping to increase the trust-worthiness of content and supporting efforts to increase media and news literacy. 
Acțiunile prevăzute includ contribuția la creșterea fiabilității conținutului și sprijinirea eforturilor de îmbunătățire a educației în domeniul mass-mediei și al alfabetizării mediatice.
An independent European network of fact-checkers has also been launched. 
De asemenea, a fost lansată o rețea europeană independentă de verificatori ai veridicității informațiilor.
The Commission has stated that further regulatory measures may follow if the code of practice is not observed. 
Comisia a declarat că este posibil să mai urmeze și alte măsuri de reglementare în cazul în care codul de practică nu este respectat.
Determining the effectiveness of measures will prove crucial, particularly deciding how to measure improvements in trust, transparency and accountability. 
Stabilirea eficacității măsurilor se va dovedi esențială, în special în ceea ce privește modul de măsurare a progreselor în materie de încredere, transparență și răspundere.
Another challenge will be finding ways to improve the detection, analysis and exposure of disinformation190. 
O altă provocare va consta în găsirea unor modalități de a îmbunătăți detectarea, analizarea și denunțarea dezinformării190.
Active and strategic monitoring and analysis of open data sources is also needed191. 
Este nevoie, de asemenea, de o monitorizare activă și strategică a surselor de date deschise, precum și de analiza acestora191.
Attempts to gain a better understanding of the threat environment should also cover emerging trends, such as “deepfakes” (fake videos made with the help of artificial intelligence and deep machine learning), as well as the tools needed to detect them. 
Eforturile de a se ajunge o mai bună înțelegere a mediului de amenințări ar trebui să acopere, de asemenea, tendințele emergente, cum ar fi materialele „deepfake” (materiale video trucate realizate cu ajutorul inteligenței artificiale și al învățării automate profunde), precum și instrumentele necesare pentru detectarea acestora.
Enhancing autonomy 116 The EU is a net importer of cybersecurity products and services, increasing the risk of technological dependence on, and vulnerability to, non-EU operators 192. 
Consolidarea autonomiei 116 UE este un importator net de produse și servicii de securitate cibernetică, ceea ce crește riscul dependenței tehnologice și al vulnerabilității față de operatorii din afara UE192.
In particular, this reality undermines the security of the EU’s critical infrastructure, which is also supported by complex global supply chains. 
În special, această stare de fapt subminează securitatea infrastructurii critice a UE, care se sprijină de asemenea pe lanțuri de aprovizionare mondiale complexe.
The risk is further exacerbated where non-EU operators acquire European cybersecurity firms. 
Riscul devine și mai important în cazul în care operatori din afara UE achiziționează firme europene de securitate cibernetică.
Member States are responsible for screening Foreign Direct Investments (FDI), and there is currently no EU-wide screening mechanism193. 
Statele membre sunt cele responsabile de examinarea investițiilor străine directe; în prezent, nu există niciun astfel de mecanism de examinare la nivelul UE193.
117 Greater strategic autonomy is an objective in the EU Global Strategy and the 2017 communication Resilience, Deterrence and Defence194. 
117 O mai mare autonomie strategică este un obiectiv al Strategiei globale a UE și al comunicării din 2017 privind reziliența, prevenirea și apărarea194.
Addressing the myriad challenges presented in this report will help enhance this desired autonomy. 
Abordarea multitudinii de provocări prezentate în acest raport va contribui la consolidarea acestei autonomii dorite.
No single measure will achieve this by itself. 
Nicio măsură nu poate realiza acest deziderat de una singură.
47 Reflection points – Effective response - How has the NIS Directive improved notification of cyber incidents in critical sectors and beyond? - How well are the EU institutions internalising crisis response coordination for a major cyber incident? - How can cyber diplomacy play a more prominent role in the EU external actions? - Are the current EU structures and actions to tackle disinformation proportionate to the scale and complexity of the problem? 
55 Teme de reflecție – Eficacitatea răspunsului - Cum a îmbunătățit Directiva NIS notificarea incidentelor cibernetice din sectoarele critice și din alte sectoare? - Cât de bine internalizează instituțiile UE coordonarea răspunsului la criză în caz de incident cibernetic major? - Cum poate diplomația cibernetică să joace un rol mai important în cadrul acțiunilor externe ale UE? - Actualele structuri și acțiuni ale UE pentru combaterea dezinformării sunt proporționale cu amploarea și complexitatea problemei?
Concluding remarks 118 In recent years the EU and its Member States have advanced cybersecurity up the agenda in order to improve overall cyber resilience. 
Observații finale 118 În ultimii ani, UE și statele sale membre au acordat o prioritate crescută securității cibernetice, urmărind să îmbunătățească reziliența cibernetică generală.
Yet achieving a greater level of cybersecurity in the Union remains a monumental undertaking. 
Atingerea unui nivel mai bun de securitate cibernetică în UE rămâne însă o sarcină colosală.
In this briefing paper, we have sought to highlight some of the main challenges to the EU’s ambition of becoming the world’s safest digital environment. 
În acest document de informare, Curtea și-a propus să evidenție unele dintre principalele provocări cu care se confruntă UE în urmărirea obiectivului său de a deveni cel mai sigur mediu digital din lume.
119 Our review shows that a shift towards a performance culture with embedded evaluation practices is needed to ensure meaningful accountability and evaluation. 
119 Analiza Curții a arătat că pentru asigurarea unei veritabile evaluări și obligații de răspundere este necesară o trecere la o cultură a performanței, cu practici de evaluare bine înrădăcinate.
Some gaps in the law remain, and existing legislation is not consistently transposed by Member States. 
Unele lacune continuă să existe la nivel legislativ, iar legislația existentă nu este transpusă în mod uniform de către statele membre.
This can make it difficult for legislation to reach its full potential. 
Acest lucru poate îngreuna valorificarea întregului potențial al legislației.
Another challenge identified concerns the alignment of investment levels with the strategic goals, which calls for the scaling up of investment levels and its impact. 
O altă provocare identificată se referă la alinierea nivelurilor de investiții la obiectivele strategice, care impune creșterea investițiilor și amplificarea impactului acestora.
This is more demanding when the EU and its Member States do not have a clear overview of EU spending in cybersecurity. 
Acest lucru este cu atât mai dificil cu cât UE și statele sale membre nu dispun de o imagine de ansamblu clară a cheltuielilor UE în domeniul securității cibernetice.
120 Available studies conclude that cybersecurity governance can be strengthened to boost the global community’s ability to respond to cyberattacks and incidents. 
120 Studiile existente concluzionează că guvernanța în materie de securitate cibernetică poate fi consolidată pentru a stimula capacitatea comunității mondiale de a reacționa la atacuri și incidente cibernetice.
At the same time, preventing all attacks is impossible. 
În același timp, prevenirea tuturor atacurilor este imposibilă.
Therefore, rapid detection and response and the protection of critical infrastructure and societal functions, together with better Information exchange and coordination between the public and private sectors are key challenges to be addressed. 
Prin urmare, detectarea și răspunsul rapid, protecția infrastructurii critice și a funcțiilor societale critice, împreună cu schimbul îmbunătățit de informații și cu o mai bună coordonare între sectorul public și cel privat reprezintă provocări de prim ordin care trebuie abordate.
Finally, the growing global cybersecurity skills shortfall means that raising skills and awareness across all sectors and levels of society is also a vital challenge. 48 
În fine, deficitul în creștere la nivel mondial de competențe în materie de securitate cibernetică înseamnă că dezvoltarea competențelor și creșterea gradului de conștientizare în toate sectoarele și la toate nivelurile societății constituie, de asemenea, provocări vitale. 56
121 These challenges posed by cyber threats facing the EU and the broader global environment require continued commitment and an ongoing steadfast adherence to the EU’s values. 
121 Aceste provocări prezentate de amenințările cibernetice cu care se confruntă UE și mediul internațional mai larg necesită un angajament continuu și o respectare fermă și constantă a valorilor UE.