natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, since 2013, when it was placed under a programme of financial assistance, the debt dynamics have eased, and the ratio stabilised in 2014 (107.5 %) and 2015 (106.7 %). 
Cu toate acestea, începând din 2013, când acest stat membru a fost plasat într-un program de asistență financiară, dinamica datoriei s-a atenuat, iar ponderea datoriei s-a stabilizat în 2014 (107,5 %) și în 2015 (106,7 %).
Finally, both, France and Italy experienced a continuous increase of around 30 percentage points in their debt‐to‐GDP ratio over the 2008‐2015 period. 
În fine, atât Franța, cât și Italia au înregistrat în perioada 2008-2015 o creștere continuă de aproximativ 30 de puncte procentuale a ponderii datoriei lor în PIB.
119 The drivers behind debt dynamics are the primary balance54, the snowball ef‐ fect55 and the stock‐flow adjustment56. 
119 Factorii care intervin în dinamica datoriei sunt soldul primar54, efectul de bulgăre de zăpadă55 și ajustarea stoc-flux56.
The evolution of the debt‐to‐GDP ratio can therefore be broken down by the respective impact of those three drivers. 
Evoluția ponderii datoriei în PIB poate fi deci defalcată în funcție de impactul respectiv al acestor trei factori.
Figure 12 shows that breakdown, and Box 12 provides a deeper analysis of the breakdown and of the debt dynamics for the Member States in the sample. 
Această defalcare este ilustrată în figura 12, iar caseta 12 conține o analiză mai aprofundată a defalcării și a dinamicii datoriei pentru statele membre incluse în eșantion.
However, a high initial level of debt (as in Italy) may hamper the effectiveness of the procedure in keeping the debt‐to‐GDP ratio under con‐ trol, as may the reluctance of a Member State (e.g. France) to implement the EDP recommendations and ensure fiscal discipline. 
Cu toate acestea, se observă că un nivel inițial ridicat al datoriei (ca, de exemplu, în Italia) sau reticența unui stat membru (de exemplu, Franța) de a pune în aplicare recomandările PDE și de a asigura disciplina bugetară sunt factori care pot afecta eficacitatea procedurii din perspectiva menținerii sub control a ponderii datoriei în PIB.
121 Italian debt continued to increase, in spite of efforts towards fiscal discipline (as illustrated by a positive annual primary balance of +1.1 % on average over the period), owing to a significant snowball effect resulting from a combination of a large initial stock of debt, low or negative nominal GDP growth and episodes of high interest rates. 
121 Datoria Italiei a continuat să crească, în pofida eforturilor depuse în direcția disciplinei bugetare (eforturi ilustrate de soldul primar anual pozitiv de +1,1 % înregistrat în medie pentru perioada vizată), din cauza unui puternic efect de bulgăre de zăpadă, rezultat dintr-o combinație de elemente: un stoc inițial ridicat al datoriei, o creștere nominală scăzută sau negativă a PIB-ului și episoade de rate ridicate ale dobânzii.
France’s debt‐to‐GDP ratio increased despite a moderate initial level due to a lack of budgetary discipline, as illustrated by insufficient improvement in the budgetary indicators (see Figure 10) and by a significant negative primary balance (‐2.7 % on average over the period). 
În Franța, în pofida unui nivel inițial moderat, ponderea datoriei în PIB a crescut din cauza lipsei de disciplină bugetară, lipsă ilustrată de ameliorarea insuficientă a indicatorilor bugetari (a se vedea figura 10) și de un sold primar negativ considerabil (−2,7 % în medie în perioada vizată).
The primary balance indicates the (positive or negative) amount of new debt created by the government and can thus be considered an indicator of fiscal discipline. 
Soldul primar indică valoarea (pozitivă sau negativă) a datoriei noi contractate de administrația publică și poate fi deci considerat drept un indicator al disciplinei bugetare.
55 The snowball effect is the effect on public debt accumulation arising from the differential between the interest paid on public debt and the nominal GDP growth rate. 
55 Efectul de bulgăre de zăpadă se referă la efectul asupra acumulării datoriei publice care rezultă din diferența dintre dobânzile plătite pentru datoria publică și rata de creștere nominală a PIB-ului.
If the interest rate is higher than the nominal rate of GDP growth, the snowball effect will induce an increase in the debt‐to‐GDP ratio. 
Dacă rata dobânzii este mai mare decât rata nominală de creștere a PIB-ului, efectul de bulgăre de zăpadă va antrena o creștere a ponderii datoriei în PIB.
In principle, to stabilise the debt‐to‐GDP ratio the government has to achieve a primary balance that offsets the snowball effect. 
În principiu, pentru a stabiliza ponderea datoriei în PIB, statul trebuie să ajungă la un sold primar care să compenseze acest efect.
56 The stock‐flow adjustment groups all changes in public debt that cannot be explained by the deficit. 
56 Ajustarea stoc-flux grupează toate variațiile datoriei publice care nu pot fi explicate prin deficit.
It includes changes (accumulation and sales) in financial assets, changes in the value of debt denominated in foreign currency and sundry statistical adjustments. 
Aceasta include variațiile (acumularea și vânzarea) activelor financiare, evoluția valorii datoriei exprimate în valută și diferite ajustări statistice.
Observations 71 Decomposition of the growth of public debt percentage points 2008‐2015 70 60 50 40 30 20 10 0 -10 61.4 6.9 31.7 - 7.8 30.8 0.8 28.3 8.3 19.2 12.5 2.6 - 8.8 6.4 16.6 26.4 18.4 4.6 12.5 - 4.3 8.3 12.8 4.4 0.3 5.8 -1.7 Italy Primary balance Germany Snowball effect Cyprus Czech Republic Malta France Stock-flow adjustment Debt-to-GDP variation Source: ECA, based on AMECO (last update 5 May 2015). 
Observații 71 Defalcarea creșterii datoriei publice (în puncte procentuale) între 2008 și 2015 70 60 50 40 30 20 10 0 –10 61,4 6,9 31,7 - 7,8 30,8 0,8 28,3 8,3 19,2 12,5 2,6 - 8,8 6,4 16,6 26,4 18,4 4,6 12,5 - 4,3 5,8 -1,7 Italia Soldul primar Franța Germania Cipru Ajustarea stoc-flux 8,3 12,8 4,4 0,3 Ponderea datoriei în PIB Efectul de bulgăre de zăpadă Republica Cehă Malta Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor provenite din baza de date AMECO (ultima actualizare: 5 mai 2015).
Figure 12 
Figura 12
Observations 72 Analysis of the evolution of public debt from 2008 to 2015 At the outset of the 2008 financial crisis, Italy’s public debt was 102.3 % of GDP. 
Observații 72 Analiza evoluției datoriei publice între 2008 și 2015 La începutul crizei financiare din 2008, datoria publică a Italiei se ridica la 102,3 % din PIB.
From 2009 to 2015, Italy had to cope with a difficult economic situation, which was reflected in a strong negative output gap (‐3.3 % on aver‐ age) and a yearly average nominal growth rate of 0.0 %. 
Între anii 2009 și 2015, Italia a trebuit să facă față unei situații economice dificile, care s-a reflectat printr-o deviație negativă puternică a PIB-ului (−3,3 % în medie) și o rată medie de creștere anuală nominală de 0,0 %.
Although Italy improved its structural balance from 2009 (see Figure 10), the debt‐to‐GDP ratio rose by 30.8 percentage points. 
Deși Italia și-a îmbunătățit soldul structural începând din 2009 (a se vedea figura 10), ponderea datoriei în PIB a crescut cu 30,8 puncte procentuale.
The debt dynamics were mainly driven by a strong snowball effect, since the primary surplus broadly offset the stock‐flow adjustment (see Figure 12). 
Dinamica datoriei a fost influențată în primul rând de un puternic efect de bulgăre de zăpadă, având în vedere că excedentul primar a compensat în mare parte ajustarea stoc-flux (a se vedea figura 12).
The snowball effect can be explained by the high stock of debt, the weakness of nominal growth and the impact of the sovereign debt crisis on interest rates. 
Efectul de bulgăre de zăpadă poate fi explicat prin nivelul ridicat de îndatorare, prin rata scăzută a creșterii nominale și prin impactul crizei datoriilor suverane asupra dobânzilor.
France’s debt‐to‐GDP ratio was 68.1 % in 2008. 
În Franța, în 2008, ponderea datoriei în PIB a fost de 68,1 %.
During the 2009‐2015 period France faced a less severe eco‐ nomic turndown than Italy, with annual nominal growth of +1.3 % and an average output gap of ‐1.6 %. 
În perioada 2009-2015, Franța s-a confruntat cu o recesiune economică mai puțin severă decât în Italia, înregistrând o creștere nominală anuală de +1,3 % și o deviație medie a PIB-ului de −1,6 %.
Despite a lower initial level of debt and better cyclical conditions, France experienced a comparable increase in the debt‐to‐GDP ratio (28.3 percentage points) during the period. 
În pofida unui nivel inițial mai scăzut de îndatorare și a unor condiții ciclice mai bune, Franța a cunoscut totuși o creștere comparabilă a ponderii datoriei în PIB în cursul perioadei vizate (și anume de 28,3 puncte procentuale).
The increase was mainly due (around 2/3) to a lack of budgetary discipline: during the period France ran an annual primary deficit of 2.7 %. 
Această creștere se explică în principal (aproape două treimi) printr-o lipsă de disciplină bugetară: în cursul perioadei vizate, Franța a înregistrat un deficit anual primar de 2,7 %.
The final 1/3 of the increase can be explained by the snowball effect. 
Restul de o treime din creșterea ponderii datoriei poate fi explicat prin efectul de bulgăre de zăpadă.
In Germany the debt‐to‐GDP ratio stood at 65.1 % in 2008. 
În Germania, în 2008, ponderea datoriei în PIB a fost de 65,1 %.
Over the 2009‐2015 period Germany benefited from a higher nominal annual growth rate (2.4 %) than France and Italy and a less negative output gap (‐1.1 % on average) and experienced a rise of 6.4 percentage points in its debt‐to‐GDP ratio. 
În perioada 2009-2015, Germania a cunoscut o rată de creștere anuală nominală (2,4 %) mai mare decât cea din Franța și Italia și a înregistrat o deviație a PIB-ului mai puțin negativă (−1,1 % în medie); ponderea datoriei în PIB a crescut cu 6,4 puncte procentuale.
This can be explained by better cyclical conditions combined with a protracted period of fiscal consolidation. 
Acest lucru poate fi explicat prin condițiile ciclice mai bune, combinate cu o perioadă prelungită de consolidare bugetară.
However, the primary surplus only partially offset the stock‐flow adjustments that were the main driver of the increase in debt ‐ the snowball effect also playing a limited role. 
Cu toate acestea, excedentul primar a compensat doar parțial ajustările stoc-flux, care au reprezentat principalul factor al creșterii datoriei, efectul de bulgăre de zăpadă jucând de asemenea un rol limitat.
In 2008 Cyprus had a debt‐to‐GDP ratio of 45.3 %. 
În 2008, Cipru înregistra o pondere a datoriei în PIB de 45,3 %.
Over the period Cyprus faced a deep crisis, with negative average nominal growth (‐1.0 %) and an output gap of ‐2.1 %. 
În cursul perioadei vizate, această țară s-a confruntat cu o criză profundă, cunoscând o creștere nominală medie negativă (−1,0 %) și o deviație a PIB-ului de −2,1 %.
The increase of 61.4 percentage points (from 45.3 % in 2008 to 106.7 % in 2015) in its debt‐to‐GDP ratio can be explained by the negative impact of all the drivers: primary balance (‐18.4 percentage points), snowball effect (‐26.4 percentage points) and stock‐flow adjustment (‐16.6 percentage points). 
Creșterea cu 61,4 puncte procentuale (de la 45,3 % în 2008 la 106,7 % în 2015) a ponderii datoriei sale în PIB poate fi explicată prin impactul negativ al tuturor celor trei factori menționați: soldul primar (−18,4 puncte procentuale), efectul de bulgăre de zăpadă (−26,4 puncte procentuale) și ajustarea stoc-flux (−16,6 puncte procentuale).
The Czech Republic’s debt‐to‐GDP ratio increased from 28.7 % to 41.5 % between 2008 and 2015, and thus re‐ mained below the threshold. 
În Republica Cehă, ponderea datoriei în PIB a crescut de la 28,7 % la 41,5 % între 2008 și 2015, situându-se așadar sub pragul de referință.
In an economic environment characterised by average nominal growth of 1.5 % and an output gap of ‐1.5 %, the increase in debt (+12.8 percentage points) can mostly be explained by the primary deficit (‐12.5 percentage points), with the stock‐flow adjustment offsetting the snowball effect. 
Într-un mediu economic caracterizat de o creștere nominală medie de 1,5 % și de o deviație a PIB-ului de −1,5 %, creșterea datoriei (+12,8 puncte procentuale) poate fi explicată în principal prin deficitul primar (−12,5 puncte procentuale), în condițiile în care ajustarea stoc-flux a compensat efectul de bulgăre de zăpadă.
In 2008, Malta had a debt‐to‐GDP ratio of 62.7 %. 
În 2008, Malta a înregistrat o pondere a datoriei în PIB de 62,7 %.
Over the 2009‐2015 period the country experienced average nominal growth of 4.6 % and an average nominal deficit of ‐2.8 %. 
În perioada 2009-2015, țara a cunoscut o creștere nominală medie de 4,6 % și un deficit nominal mediu de −2,8 %.
As a result its debt‐to‐GDP ratio essentially remained stable, with an increase of 4.4 percentage points that can mostly be explained by the stock‐flow adjustment. Box 12 
Ca urmare, ponderea datoriei sale în PIB a rămas în cea mai mare parte stabilă, înregistrând totuși o creștere de 4,4 puncte procentuale, care poate fi explicată în primul rând prin ajustarea stoc-flux. Caseta 12
Observations 73 122 The EDP provides for the possibility of sanctions against euro‐area Member States for poor budgetary discipline. 
Observații 73 122 Procedura aplicabilă deficitelor excesive prevede posibilitatea unor sancțiuni împotriva statelor membre din zona euro care dau dovadă de o disciplină bugetară deficitară.
This can be done by stepping up the proce‐ dure whenever the Commission assessment shows that a Member State has failed to take effective action to correct its excessive deficit in time. 
Astfel, procedura poate fi accelerată ori de câte ori evaluarea Comisiei arată că un stat membru nu a luat măsuri eficace în vederea corectării la timp a deficitului său excesiv.
Sanctions could also mean the imposition of a fine of up to 0.5 % of GDP. 
De asemenea, sancțiunile ar putea lua forma unei amenzi de până la 0,5 % din PIB.
123 However, since its inception, the EDP has been stepped up only once, for Bel‐ gium, and no sanctions have been applied so far. 
123 Cu toate acestea, de la introducerea sa, procedura a fost accelerată doar o singură dată, și anume în cazul Belgiei, și, până în prezent, nu au fost aplicate sancțiuni.
In our view this entails the risk that Member States will believe that it is unlikely that sanctions will be imposed. 
În opinia Curții, există din această cauză un risc ca statele membre să creadă că impunerea de sancțiuni este foarte puțin probabilă.
Such a perception would undermine the effectiveness and credibility of the EDP. 
O astfel de percepție ar submina eficacitatea și credibilitatea procedurii aplicabile deficitelor excesive.
Indeed, although the imposition of sanctions is not the real aim, a system de‐ void of sanctions is one that relies on nothing more than moral suasion, in which case, unless the Commission can win the Member States’ cooperation, the EDP is bound to be ineffective. 
Într-adevăr, chiar dacă impunerea de sancțiuni nu este veritabilul obiectiv al procedurii, un sistem fără sancțiuni este un sistem care se bazează pe simpla presiune morală; într-un astfel de scenariu, cu excepția situației în care Comisia poate câștiga cooperarea statelor membre, procedura este condamnată să fie ineficace.
The procedure has also had limited impact on ensuring implementation of the recommended structural reforms 124 Structural reforms are neither binding nor enforceable; therefore Member States are likely to make them subject to their governments’ political agenda. 
Procedura a avut un impact limitat și în ceea ce privește asigurarea implementării reformelor structurale recomandate 124 Reformele structurale nu au un caracter obligatoriu și nici executoriu; prin urmare, statele membre le vor subordona probabil agendei politice a guvernelor lor.
The Com‐ mission is unable to influence or boost their implementation. 
Comisia nu poate influența și nici stimula punerea lor în aplicare.
As a result, most of the Member States in the sample only made partial or limited progress towards their reform objectives (see Annex VIII). 
În consecință, majoritatea statelor membre incluse în eșantion au înregistrat doar progrese parțiale sau progrese limitate în direcția îndeplinirii obiectivelor lor de reformă (a se vedea anexa VIII).
The outcome of EDP monitoring of the implementation of structural reforms often simply consisted in repeating the Council’s country‐specific recommendations from year to year. 
Rezultatul monitorizării în cadrul PDE a implementării reformelor structurale a constat adesea pur și simplu în repetarea de la an la an a recomandărilor Consiliului specifice fiecărei țări.
125 Of the countries in our sample, only Cyprus made substantial progress in imple‐ menting structural reforms once it agreed to a financial assistance programme (April 2013). 
125 Din rândul țărilor incluse în eșantionul Curții, numai Cipru a realizat progrese substanțiale în implementarea reformelor structurale după ce a fost de acord cu un program de asistență financiară (aprilie 2013).
The latest available assessment shows that Cyprus has implemented the majority of the agreed measures in full, albeit with some delay. 
Cele mai recente evaluări disponibile arată că Cipru a pus în aplicare în integralitate majoritatea măsurilor convenite, deși cu o oarecare întârziere.
The pro‐ gramme placed Cyprus under closer and more comprehensive monitoring and stricter enforcement rules. 
În cadrul programului de asistență, această țară a fost plasată sub o monitorizare mai atentă și mai cuprinzătoare și făcea obiectul unor norme de aplicare mai stricte.
Observations 74 Positive signs ‐ and a challenge ‐ for the future 126 When presenting its proposals to implement the ‘Five Presidents’ Report’ (see paragraph 4), the Commission acknowledged that the framework of European economic governance ‘has deepened and widened in scope over the past years, but has also gained in complexity’57, and that a first review of the strengthened framework had ‘identified some areas for improvement, notably concerning transparency, complexity and predictability of policy making, which are relevant to the effectiveness of the tools’58. 
Observații 74 Semne pozitive – și o provocare – pentru viitor 126 Când și-a prezentat propunerile privind punerea în aplicare a „raportului celor cinci președinți” (a se vedea punctul 4), Comisia a recunoscut că „în ultimii ani, a avut loc o aprofundare și o extindere a cadrului de guvernanță economică și, de asemenea, acesta a câștigat în complexitate”57 și că o primă revizuire a cadrului consolidat de guvernanță „a identificat unele domenii în care sunt necesare îmbunătățiri, mai precis în ceea ce privește transparența, complexitatea și previzibilitatea procesului de elaborare a politicilor, care prezintă un interes pentru eficacitatea instrumentelor utilizate”58.
The Commission then expressed a commit‐ ment to pursuing ‘the full and transparent application of the available instruments and tools’, and to improving clarity and reducing complexity, with the ultimate aim of improving the effectiveness of the existing rules. 
În continuare, Comisia și-a exprimat angajamentul de a continua „să aplice în mod integral și transparent instrumentele și dispozitivele disponibile”, intenționând în paralel să amelioreze claritatea și să reducă complexitatea, cu scopul ultim de a îmbunătăți eficacitatea normelor existente.
127 We consider the proposals a positive development and encourage the Commis‐ sion to abide resolutely by its commitments. 
127 Curtea consideră că aceste propuneri reprezintă o evoluție pozitivă și încurajează Comisia să își respecte cu strictețe angajamentele.
57 Press release at http://europa. eu/rapid/ press‐release_IP‐15‐5874_ en.htm. 
57 Comunicatul de presă disponibil la adresa http:// europa.eu/rapid/ press-release_IP-15-5874_ ro.htm.
Conclusions and 75 recommendations 128 The Commission has taken significant steps towards rationalising and simplifying its use of the excessive deficit procedure as a tool for better economic govern‐ ance throughout the EU, in a context of increasing complexity. 
Concluzii și recomandări 75 128 Comisia a făcut pași importanți în direcția raționalizării și a simplificării modului în care utilizează procedura aplicabilă deficitelor excesive ca instrument de ameliorare a guvernanței economice în UE, într-un context din ce în ce mai complex.
Most recently, it has stated a commitment to change in areas where we identified problems during the audited period: the need for a comprehensive outlook and for greater clarity and transparency to maximise the effectiveness of extensive rules and guidelines. 
Comisia și-a exprimat recent angajamentul de a aduce schimbări în domeniile în care Curtea a identificat probleme în perioada auditată: acestea privesc necesitatea unei viziuni de ansamblu, dar și nevoia de a îmbunătăți claritatea și transparența cu scopul de a maximiza eficacitatea normelor și a orientărilor detaliate.
129 More detailed conclusions on the areas of implementation covered by the audit are set out below, together with specific recommendations. 
129 În continuare sunt prezentate o serie de concluzii mai detaliate privind domeniile de aplicare acoperite de audit și sunt formulate recomandări specifice.
Eurostat Examination of data 130 The Commission (Eurostat) has improved its quality assessment processes since 2011 at the level of both resources and procedures. 
Eurostat Examinarea datelor 130 Începând din 2011, Comisia (Eurostat) și-a îmbunătățit procesele de evaluare a calității datelor, atât la nivelul resurselor, cât și la nivelul procedurilor.
Standardising and increasing the number of requests for information has allowed EDP data to be more exten‐ sively analysed. 
Standardizarea cererilor de informații și creșterea numărului acestora au permis o analiză mai completă a datelor PDE.
131 The Court found that the process of examining statistical data is not sufficiently well‐documented for the analysis underlying quality assessments to be easily understood. 
131 Curtea a constatat că procesul de examinare a datelor statistice nu este suficient de bine documentat pentru a permite înțelegerea cu ușurință a analizei care stă la baza evaluărilor de calitate.
In addition, it is based on data that are not always complete. 
În plus, acest proces se bazează pe date care nu sunt întotdeauna complete.
It could also be made more explicit how the existing rules and guidelines are to be ap‐ plied (see paragraphs 47 to 51). 
De asemenea, ar fi utilă clarificarea modului în care normele și orientările existente trebuie aplicate (a se vedea punctele 47-51).
Conclusions and recommendations 76 Recommendation 1 The Commission (Eurostat) should better document and enhance the transparen‐ cy of its work in relation to in‐house verifications. 
Concluzii și recomandări 76 Recomandarea 1 Comisia (Eurostat) ar trebui să își documenteze mai bine activitatea legată de verificările realizate în intern și să îmbunătățească transparența acesteia.
The Commission (Eurostat) should establish internal written procedures guiding the work of analysis in the quality assessment and better assess and document its in‐house verification of data in areas such as the delimitation of the general government sector and specific government transactions. 
Comisia (Eurostat) ar trebui să stabilească proceduri interne scrise care să orienteze activitatea de analiză desfășurată în contextul evaluărilor de calitate și ar trebui să evalueze și să documenteze mai bine verificările în intern ale datelor în domenii cum ar fi delimitarea sectorului administrației publice sau operațiunile specifice ale administrației publice.