natgillin/translations-raw huggingface dataset:
7 5 6 7 describes a web of social ŇpushÓ factors (e.g. marginalisation and exclusion) and ideological ŇpullÓ factors (e.g. abuse of religious narratives by recruiters to justify acts of violence). 
Cea mai recentă comunicare a Comisiei arată că există o întreagă rețea de factori sociali de respingere (de exemplu, marginalizarea și excluziunea) și de factori de atracție ideologici (de exemplu, utilizarea abuzivă a unor discursuri religioase de către recrutori pentru a justifica actele de violență).
The Commission takes the view that supporting Member States in their fight against radicalisation is a multi-faceted and complex challenge which can only be met through a combination of actions across several policy areas and by bringing together stakeholders at local, regional, national and European levels8. 
În opinia Comisiei, sprijinirea statelor membre în lupta lor împotriva radicalizării este o provocare cu fațete multiple și complexe care poate fi abordată numai prin combinarea unor acțiuni derulate în mai multe domenii de politică și prin reunirea părților interesate de la nivel local, regional, național și european8.
These actions are financed by various funds such as the Internal Security Fund, the Horizon 2020 Programme, The Justice Programme, Erasmus+ and the European Social Fund (ESF). 
Aceste acțiuni sunt finanțate din diverse fonduri precum Fondul pentru securitate internă, programul Orizont 2020, programul „Justiție”, programul Erasmus+ și Fondul social european (FSE).
None of these funds has addressing radicalisation as a specific objective. 
Niciunul dintre fondurile respective nu includea combaterea radicalizării printre obiectivele sale specifice.
The CommissionŐs diverse actions are managed by eight of its directorates-general, Europol, Eurojust and the Member States (see Annex). 
Diversele acțiuni ale Comisiei sunt gestionate de opt dintre direcțiile sale generale, de Europol și de Eurojust, precum și de statele membre (a se vedea anexa).
The CommissionŐs approach to supporting Member States in addressing radicalisation is shown in Figure 1. 
Abordarea Comisiei în ceea ce privește sprijinirea statelor membre în combaterea radicalizării este ilustrată în figura 1.
8 8 This approach is reinforced by the 2010 Internal Security Strategy and the 2015 European Agenda on Security. 
Această abordare este consolidată în Strategia de securitate internă din 2010 și în Agenda europeană privind securitatea din 2015.
Figure 1 - How the Commission supports Member States in addressing radicalisation 9 Developing knowledge of radicalisation and sharing practices Countering terrorist propaganda Promoting inclusive and resilient societies Identifying and dealing with radicalised people Addressing radicalisation in countries outside Europe Source: ECA 6. 
Figura 1 – Modul în care Comisia sprijină statele membre în combaterea radicalizării 11 Dezvoltarea cunoștințelor privind radicalizarea și schimbul de practici în materie Promovarea unor societăți favorabile incluziunii și reziliente Identificarea persoanelor radicalizate și abordarea cazurilor lor Sursa: Curtea de Conturi Europeană.
Horizon 2020 provides research grants for developing knowledge of radicalisation. 
Programul Orizont 2020 acordă granturi de cercetare în scopul dezvoltării cunoștințelor privind radicalizarea.
Research topics include contemporary radicalisation trends and the development of a comprehensive approach to violent radicalisation. 
Printre temele de cercetare se numără tendințele radicalizării contemporane și elaborarea unei abordări exhaustive de combatere a radicalizării violente.
Good practices are exchanged through initiatives such as the Radicalisation Awareness Network (RAN) (see Box 1). 
Schimbul de bune practici are loc prin intermediul unor inițiative precum Rețeaua UE pentru sensibilizarea publicului cu privire la radicalizare (RAN) (a se vedea caseta 1).
Online terrorist propaganda is countered, for example, through the EU Internet Referral Unit (EU IRU) based in Europol, the EU Internet Forum and the European Strategic Communications Network (see Box 2). 
Propaganda teroristă online este combătută, de exemplu, cu ajutorul Unității UE de semnalare a conținutului online (EU IRU), unitate din cadrul Europol, cu ajutorul Forumului UE pentru internet și cu ajutorul Rețelei europene de comunicații strategice (a se vedea caseta 2).
10 Box 1 - Radicalisation Awareness Network (RAN) The RAN was established in 2011. 
12 Caseta 1 – Rețeaua UE pentru sensibilizarea publicului cu privire la radicalizare (RAN) RAN a fost înființată în 2011.
It connects practitioners around Europe, such as psychologists, teachers, social workers, police, prison and probation officers, who work directly with those vulnerable to radicalisation, and with those who have already been radicalised. 
Ea reunește practicieni din toată Europa, de exemplu, psihologi, cadre didactice, asistenți sociali, cadre de poliție, ofițeri de penitenciare și consilieri de probațiune, care lucrează în mod direct cu persoanele vulnerabile la radicalizare și cu cele care au fost deja radicalizate.
It aims to help and empower front-line practitioners (rather than policymakers and academics) in countering radicalisation or reintegrating violent extremists by: - promoting exchanges of experience, e.g. at meetings and conferences; - encouraging the use of relevant practical tools; - disseminating information and expertise. 
Scopul său este de a ajuta și de a autonomiza practicienii din prima linie (mai degrabă decât factorii de decizie sau teoreticienii) în lupta împotriva radicalizării sau în reintegrarea extremiștilor violenți prin: - promovarea schimburilor de experiență, de exemplu în cadrul reuniunilor și al conferințelor; - încurajarea utilizării de instrumente practice pertinente; - diseminarea informațiilor și a expertizei în domeniu.
The RAN Centre of Excellence provides coordination and support for the RAN. 
Centrul de excelență al RAN asigură coordonare și sprijin în scopul acestei rețele.
It uses its expertise to guide the nine RAN Working Groups (thematic groups in which practitioners meet to exchange ideas, knowledge and experiences), offer tailor-made support (e.g. workshops and training courses) to individual countries, and disseminate knowledge and practices. 
Expertiza sa este utilizată pentru a ghida cele nouă grupuri de lucru ale RAN (grupuri tematice în cadrul cărora practicienii se reunesc pentru a face schimb de idei, de cunoștințe și de experiență), pentru a oferi asistență personalizată (de exemplu, ateliere și cursuri de formare) diferitor țări și pentru a disemina cunoștințe și practici în materie.
The Centre is managed by a contractor and financed by an ŇInternal Security Fund Đ PoliceÓ contract totalling Ű25 million for the 2015-2019 period. 
Centrul este gestionat de un contractant și este finanțat printr-un contract atribuit în cadrul componentei „Poliție” din Fondul pentru securitate internă, cu o valoare totală de 25 de milioane de euro pentru perioada 2015-2019.
Box 2 - Countering terrorist propaganda EU Internet Referral Unit (EU IRU) The EU IRU was set up on 1 July 2015 and is located within the European Counter Terrorism Centre (ECTC) at Europol. 
Caseta 2 – Combaterea propagandei teroriste Unitatea UE de semnalare a conținutului online (EU IRU) EU IRU a fost înființată la 1 iulie 2015 și face parte din Centrul european de combatere a terorismului (CECT) de pe lângă Europol.
It has a budget of Ű4.5 million for 2017. 
Bugetul său s-a ridicat la 4,5 milioane de euro în 2017.
The EU IRU aims to counter online radicalisation and recruitment by terrorists by flagging online terrorist content and alerting the service providers that host it, such as YouTube (Google), Microsoft, Facebook and Twitter, by means of an assessment, that will enable them to decide whether to remove such content. 
13 Obiectivul urmărit de EU IRU este de a combate radicalizarea și recrutarea online de către teroriști prin semnalarea oricărui conținut online cu caracter terorist și prin alertarea furnizorilor de servicii care găzduiesc astfel de conținut, cum ar fi YouTube (Google), Microsoft, Facebook și Twitter, prin intermediul unei evaluări care să le permită acestora din urmă să decidă dacă să elimine sau nu un astfel de conținut.
In agreement with Member States, it focuses on Islamist terrorist propaganda, which cuts across borders. 
În acord cu statele membre, unitatea pune accentul pe propaganda teroristă islamistă, fenomen care depășește frontierele statelor.
11 The EU IRU also provides expertise on internet based communication to support Member StatesŐ investigations and provides strategic analysis to identify terrorist threats. 
EU IRU oferă, în plus, expertiză în materie de comunicare bazată pe internet pentru a veni în sprijinul investigațiilor desfășurate de statele membre și furnizează analize strategice pentru identificarea amenințărilor teroriste.
EU Internet Forum In December 2015 the Commission launched the EU Internet Forum financed by the ŇInternal Security Fund Đ PoliceÓ. 
Forumul UE pentru internet În decembrie 2015, Comisia a lansat Forumul UE pentru internet, a cărui finanțare provine din componenta „Poliție” din cadrul Fondului pentru securitate internă.
By means of meetings and conferences, the Forum brings together governments, Europol, internet companies, the Counter-Terrorism Coordinator, the European Strategic Communications Network and the RAN. 
Prin reuniunile și conferințele pe care le organizează, forumul aduce într-un cadru comun guverne, Europol, societăți furnizoare de servicii de internet, coordonatorul UE pentru lupta împotriva terorismului, Rețeaua europeană de comunicații strategice și RAN.
It has two objectives: - to reduce accessibility to terrorist content online; - to empower civil-society partners to increase the volume of effective alternative narratives online. 
Forumul are două obiective: - să limiteze accesul la conținut online cu caracter terorist; - să responsabilizeze partenerii din societatea civilă pentru a spori volumul de discursuri alternative eficiente difuzate online.
European Strategic Communications Network The European Strategic Communications Network is a network where EU Member StatesŐ experts share good practices on strategic communications. 
Rețeaua europeană de comunicații strategice Rețeaua europeană de comunicații strategice este o rețea în cadrul căreia experți din statele membre ale UE fac schimb de bune practici în materie de comunicații strategice.
Its advisory team provides governments with advice on developing a communication strategy and producing counter-narrative campaigns9. 
Echipa sa consultativă oferă guvernelor consiliere pentru elaborarea unor strategii de comunicare și pentru dezvoltarea unor campanii de contradiscursuri9.
The ŇInternal Security Fund - PoliceÓ provided grants of Ű2.2 million to finance their activities for the period from January 2015 to September 2017. 
Componenta „Poliție” din cadrul Fondului pentru securitate internă a acordat granturi în cuantum de 2,2 milioane de euro pentru finanțarea activităților experților din cadrul acestei rețele în perioada ianuarie 2015-septembrie 2017.
Inclusive and resilient societies are promoted by means of projects financed by the ŇInternal Security Fund Đ PoliceÓ such as STRESAVIORA (see Box 3). 
Formarea unor societăți favorabile incluziunii și reziliente este promovată prin intermediul unor proiecte finanțate prin componenta „Poliție” din cadrul Fondului pentru securitate internă, cum ar fi proiectul STRESAVIORA (a se vedea caseta 3).
In addition, projects financed by Erasmus+ and the European Social Fund also aim to strengthen resilience and reach out to disadvantaged communities. 
De asemenea, diverse proiecte finanțate prin Erasmus+ și prin Fondul social european urmăresc, la rândul lor, să consolideze capacitatea de reziliență și să sensibilizeze comunitățile defavorizate.
Although their objectives are much broader and are not specifically designed to address radicalisation, they indirectly help to prevent it. 
Deși obiectivele acestor proiecte sunt mai vaste și nu sunt concepute în mod specific pentru a combate radicalizarea, ele contribuie, în mod indirect, la prevenirea acesteia.
The Commission supports Member States in identifying and dealing with radicalised people by facilitating exchanges of information between Member StatesŐ law enforcement authorities (e.g. through the Schengen Information System). 
Comisia sprijină statele membre în identificarea persoanelor radicalizate și în abordarea cazurilor lor prin facilitarea schimbului de informații între autoritățile de aplicare a legii din diferitele state membre (de exemplu, prin intermediul Sistemului de informații Schengen).
It also supports the development of exit strategies to help people disengage from radicalised environments and re-integrate into society by means of rehabilitation and de-radicalisation projects funded by the Justice Programme. 
De asemenea, Comisia își oferă sprijinul pentru elaborarea unor strategii de ieșire menite să ajute persoanele vizate să se distanțeze de mediile radicalizate și să se reintegreze în societate cu ajutorul unor proiecte de reabilitare și de deradicalizare finanțate prin programul „Justiție”.
Radicalisation in countries outside Europe is addressed both by dedicated counter-terrorism measures and mainstreaming in other measures. 
Problema radicalizării în țările din afara Europei este abordată atât prin măsuri dedicate exclusiv combaterii terorismului, cât și prin integrarea ei în alte măsuri cu obiective mai largi.
This includes programmes financed by the European Development Funds, Erasmus+, the European Neighbourhood Instrument and the Instrument contributing to Stability and Peace. 
Printre acestea din urmă se numără programe finanțate prin fondurile europene de dezvoltare, Erasmus+, Instrumentul european de vecinătate și Instrumentul care contribuie la stabilitate și pace.
AUDIT SCOPE AND APPROACH Audit scope 11. 
SFERA ȘI ABORDAREA AUDITULUI Sfera auditului 11.
We examined whether the Commission appropriately managed its support for Member States in addressing radicalisation leading to terrorism. 
Curtea a examinat dacă sprijinul pe care îl acordă Comisia statelor membre în combaterea radicalizării care duce la terorism a fost gestionat în mod corespunzător.
The aim was to answer the following questions: Does the Commission provide Member States with relevant support? 
Obiectivul auditului a fost să se răspundă la următoarele întrebări: Este sprijinul pe care îl oferă Comisia statelor membre unul relevant?
In order to answer this question, we assessed whether the CommissionŐs policy objectives and actions were designed in such a way as to reflect Member StatesŐ needs. 
Pentru a putea răspunde la această întrebare, Curtea a examinat dacă obiectivele de politică și acțiunile Comisiei erau astfel concepute încât să reflecte nevoile statelor membre.
Are the actions financed by the different EU funds coordinated to make the most of any synergies? 
Acțiunile finanțate de diferitele fonduri ale UE sunt astfel coordonate încât să se valorifice la maximum potențialele sinergii?
In order to answer this question, we assessed whether the Commission had the necessary procedures for coordinating its support. 
Pentru a putea răspunde la această întrebare, Curtea a evaluat dacă Comisia dispunea de procedurile necesare pentru coordonarea sprijinului său.
Has the Commission put in place a framework to assess the effectiveness and value for money of its support? 
A instituit Comisia un cadru pentru evaluarea atât a eficacității, cât și a raportului costuri-beneficii al sprijinului său?
In order to answer this question, we examined whether the Commission had set up the necessary framework of indicators and reports to assess whether its policy is effective and offers value for money. 
Pentru a putea răspunde la această întrebare, Curtea a examinat dacă Comisia instituise cadrul necesar de indicatori și de raportare cu ajutorul căruia să evalueze dacă politica sa este eficace și dacă oferă un raport costuri-beneficii optim.
We also examined whether assessments of individual actions measured not only activity, but also effectiveness. 
De asemenea, Curtea a examinat dacă evaluările acțiunilor la nivel individual măsurau nu numai activitatea în sine, ci și eficacitatea acesteia.
Our focus was mainly on the period from 2014 onwards, to coincide with the start of the 2014-2020 funding periods for the CommissionŐs funds and programmes. 
Auditul a vizat în principal perioada începând cu 2014, pentru a coincide cu începutul perioadelor de finanțare 2014-2020 aferente fondurilor și programelor Comisiei.
We focused mainly on the management of actions within the EU whose primary purpose was to prevent and counter radicalisation, but we also took into account actions which pursue broader objectives, such as the social inclusion of disadvantaged groups. 
Curtea s-a axat în primul rând pe modul în care au fost gestionate acțiunile derulate în cadrul UE cu scopul principal de a preveni și de a combate radicalizarea, însă au fost luate în considerare și acțiuni care urmăresc obiective mai vaste, cum ar fi incluziunea socială a unor grupuri defavorizate.
We did not examine information systems (e.g. the Schengen Information System) for exchanging information between Member States on details of radicalised individuals. 
Curtea nu a examinat sistemele de informații (de exemplu, Sistemul de informații Schengen) utilizate pentru schimbul de informații între statele membre cu privire la detaliile legate de persoanele radicalizate.
Audit approach 14. 
Abordarea auditului 14.
Our audit fieldwork was carried out from November 2016 to March 2017. 
Activitățile de audit pe teren ale Curții s-au desfășurat în perioada noiembrie 2016-martie 2017.
We based our observations on the following sources of evidence: a review of documentation on policies, procedures and actions relating to support for Member States in addressing radicalisation; interviews with Commission directorates-general that manage EU funds and tools for addressing radicalisation, as well as with the RAN Centre of Excellence, the EU IRU at Europol, and the International Centre for Counter-Terrorism (an organisation which promotes the sharing of knowledge and ideas on counter-terrorism); 13 a survey we sent out to counter-terrorist focal points in all the Member StatesŐ Permanent Representations to the EU. 
Observațiile Curții se bazează pe următoarele surse de probe de audit: o analiză a documentației privind politicile, procedurile și acțiunile legate de sprijinul oferit statelor membre în combaterea radicalizării; discuții purtate cu reprezentanți ai direcțiilor generale din cadrul Comisiei care gestionează fonduri și instrumente ale UE destinate combaterii radicalizării, precum și cu reprezentanți ai Centrului de excelență al RAN, ai EU IRU din cadrul Europol și ai Centrului internațional pentru combaterea terorismului (o organizație care promovează schimbul de cunoștințe și de idei cu privire la combaterea terorismului); un chestionar adresat de Curte punctelor focale pentru combaterea terorismului din toate reprezentanțele permanente ale statelor membre pe lângă UE.
15 out of 28 counter-terrorist focal points completed the survey, i.e. a response rate of 54 %. 
Chestionarul a fost completat de 15 din 28 de astfel de puncte focale, ceea ce reprezintă o rată de răspuns de 54 %.
The survey included questions on the relevance, added value and challenges of the support given to Member States; visits to national authorities in Belgium and France in order to assess the relevance and added value of the support they receive. 
Întrebările chestionarului se refereau la relevanța, la valoarea adăugată și la provocările sprijinului acordat statelor membre; vizite la autoritățile naționale de resort din Belgia și din Franța pentru a evalua relevanța și valoarea adăugată a sprijinului pe care acestea îl primesc.
OBSERVATIONS Support is relevant and well designed 15. 
OBSERVAȚII Sprijinul este relevant și bine conceput 15.
We examined the CommissionŐs policy framework in order to assess whether it addressed Member StatesŐ needs, and whether there were any gaps. 
Curtea a examinat cadrul de politică al Comisiei pentru a evalua dacă acesta ținea cont de nevoile statelor membre și dacă existau eventuale lacune.
We also examined whether actions were designed in such a way as to bring benefits to Member States from acting at European level. 
De asemenea, Curtea a examinat dacă acțiunile au fost astfel concepute încât intervenția la nivel european să aducă beneficii statelor membre.
The Commission addressed the needs of Member States, with few exceptions 16. 
Comisia a abordat nevoile statelor membre, cu câteva excepții 16.
Member StatesŐ policymakers can inform the Commission about the areas where they need support in addressing radicalisation. 
Factorii de decizie din statele membre pot informa Comisia cu privire la domeniile în care au nevoie de sprijin în combaterea radicalizării.
This is done through various meetings, networks and documents (e.g. the Council Working Group on Terrorism, the network of prevent policymakers launched in February 2017 and Council Conclusions), or as part of the approval of work programmes for EU funds. 
intermediul unor diverse reuniuni, rețele și documente (de exemplu, prin intermediul Grupului de lucru pentru probleme de terorism din cadrul Consiliului, al rețelei de factori de decizie în materie de prevenire lansate în februarie 2017 și al concluziilor Consiliului) sau în cadrul procesului de aprobare a programelor de activitate pentru fondurile UE.
We found that when the Commission drafted its policy framework to address radicalisation, it took account of the needs expressed by Member StatesŐ policymakers (see Box 4). 
Conform constatărilor Curții, Comisia a ținut cont de nevoile exprimate de factorii de decizie din statele membre atunci când a proiectat cadrul său de politici pentru combaterea radicalizării (a se vedea caseta 4).
14 Box 4 - Examples where the Commission took account of the needs expressed by Member States In November 2015, the Member StatesŐ Ministers for Justice and Home Affairs used the Conclusions of the Council of the European Union to highlight the need for the Commission to support Member States in addressing radicalisation in prisons. 
17 Caseta 4 – Exemple în care Comisia a ținut seama de nevoile exprimate de statele membre În noiembrie 2015, miniștrii justiției și ai afacerilor interne din statele membre au subliniat, în cadrul concluziilor Consiliului Uniunii Europene, nevoia ca statele membre să fie sprijinite de Comisie în combaterea radicalizării din închisori.
In response, the 2016 ŇCommunication on supporting the prevention of radicalisation leading to violent extremismÓ included a focus on radicalisation in prisons. 
În concordanță cu această declarație, Comunicarea din 2016 privind sprijinirea prevenirii radicalizării care duce la extremism violent a pus un accent mai mare pe combaterea excluziunii sociale.
Just as Member StatesŐ needs have changed in response to the changing threat situation, so has the CommissionŐs support. 
La fel cum nevoile statelor membre s-au schimbat ca reacție la situația de amenințare aflată într-o continuă schimbare, așa și sprijinul Comisiei a luat alte forme.
In modifying its support, the Commission takes account of the work of European bodies such as Europol which provides it with information on the threat situation in Member States (see Box 5). 
Atunci când decide să aducă modificări la nivelul sprijinului său, Comisia ia în considerare activitatea unor organisme europene precum Europol, care îi pun la dispoziție informații cu privire la situația de amenințare din diferitele state membre (a se vedea caseta 5).
As the Commission takes account of the needs expressed by Member States, the policy framework focuses support for Member States on relevant areas. 
Întrucât Comisia ține cont de nevoile exprimate de statele membre, cadrul de politică orientează sprijinul acordat acestora către domeniile relevante.