natgillin/translations-raw huggingface dataset:
We do this for both the general legislative framework (and other Commission initiatives), and for the EU legislation specifically governing Cohesion. 
Evaluarea privește atât cadrul legislativ general (și alte inițiative ale Comisiei), cât și legislația specifică a UE în domeniul coeziunii.
06 We then identify a set of 14 guiding principles that we consider necessary to make Cohesion policy performance-oriented. 
06 În continuare, Curtea identifică un set de 14 principii directoare pe care le consideră necesare pentru a orienta politica de coeziune către performanță.
These principles are not designed to provide a comprehensive framework and may not all directly apply to other EU policy areas; they reflect the main issues that we have identified in our performance audit work. 
Aceste principii nu sunt menite să furnizeze un cadru cuprinzător și este posibil ca nu toate să se aplice în mod direct altor domenii de politică ale UE; ele reflectă principalele aspecte identificate de Curte în cadrul activităților sale de audit al performanței.
They relate to the full cycle of managing the policy, from planning at the outset to evaluation on completion. 
Considerațiile menționate se referă la întregul ciclu de gestionare a politicii, de la planificarea inițială până la evaluarea cu ocazia finalizării.
Picture 1 below sets out the guiding principles in relation to the five main management stages (brief descriptions of the management stages are included in the analysis of guiding principles later in this document). 
În imaginea 1 de mai jos sunt prezentate principiile directoare aferente celor cinci etape de gestionare principale (scurte descrieri ale etapelor de gestionare sunt incluse în analiza principiilor directoare de mai jos).
One of the principles (ensuring sustainability) is cross-cutting, and applies to a number of these stages. 10 
Unul dintre principii (care asigură sustenabilitatea) este transversal și se aplică mai multora dintre aceste etape. 11
Picture 1 – Cohesion policy implementation cycle 11 GP 13: Evaluations at programme and policy level are used for decision making GP 10: Monitoring systems ensure timely performance data of good quality GP 11: There is clear accountability for performance GP 12: Performance information is used to take remedial action and support the strategic planning process Source: ECA. 
10: Sistemele de monitorizare asigură furnizarea în timp util de date de bună calitate privind performanța Principiul director nr. 11: Există o răspundere clară în ceea ce privește performanța Principiul director nr. 12: Informațiile privind performanța sunt utilizate pentru a lua măsuri de remediere și pentru a sprijini procesul de planificare strategică Planificare strategică Există o logică de intervenție clară Evaluare Monitorizare și raportare Principiul director nr.
This was supplemented by reviews from other sources, both within the EU institutions (e.g. European Parliament studies, reports from the Commission’s Internal Audit Service) and from outside (e.g. the OECD). 
Această evaluare a fost completată cu analize din alte surse, atât din cadrul instituțiilor UE (de exemplu, studii ale Parlamentului European, rapoarte ale Serviciului de Audit Intern al Comisiei), cât și din afara acestora (de exemplu, OCDE).
We analyse how well each guiding principle was applied for the 2007-2013 and 2014-2020 programme periods and, based on the Commission’s proposal4, how they could be covered in the 2021-2027 programme period. 
Curtea analizează în ce măsură a fost aplicat fiecare principiu director pentru perioadele de programare 2007-2013 și 2014-2020 și, pe baza propunerii Comisiei4, cum ar putea fi acestea acoperite în perioada de programare 2021-2027.
We discussed this briefing paper with the Commission and took account of its comments where appropriate. 
Curtea a discutat prezentul document de informare cu Comisia și a ținut cont de observațiile acesteia acolo unde era cazul.
Performance orientation in Cohesion Developments in the legislative framework for performance management 08 This section provides a high level overview of how performance orientation has been designed in the legislative framework. 
Orientarea către performanță în domeniul coeziunii Evoluții ale cadrului legislativ în ceea ce privește managementul performanței 08 Această secțiune oferă o imagine de ansamblu de înalt nivel a modului în care a fost concepută orientarea către performanță în cadrul legislativ.
The following section examines this issue for each guiding principle, and also assesses how well the Commission and Member States together have implemented the arrangements. 
În secțiunea următoare se examinează acest aspect pentru fiecare principiu director și, de asemenea, se evaluează măsura în care Comisia și statele membre au pus împreună în aplicare dispozițiile.
09 Moves to increase the performance orientation of the EU budget have gathered pace in recent years. 
09 Inițiativele privind îmbunătățirea orientării către performanță a bugetului UE s-au intensificat în ultimii ani.
Figure 1 shows that the Commission has gradually included in its general legislative framework (and Commission initiatives) key design features needed for an effective system of performance management. 
Figura 1 arată că Comisia a inclus treptat în cadrul său legislativ general (și în inițiativele Comisiei) elemente de concepție esențiale necesare pentru un sistem eficace de gestionare a performanței.
This includes definitions of performance and sound financial management, the use of robust objectives and indicators, and structured evaluation of what has been achieved. 12 
Aici sunt incluse definițiile noțiunilor de performanță și de bună gestiune financiară, utilizarea de obiective solide și de indicatori solizi și o evaluare structurată a ceea ce s-a obținut. 13
Figure 1 – Evolution of key design features for performance at EU level 13 Source: ECA, based on the review of the Financial Regulations and other Commission documents. 
Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza analizei reglementărilor financiare și a altor documente ale Comisiei.
10 Performance orientation within Cohesion has reflected these EU-level developments, gaining political momentum in the preparation of the 2014-2020 programme period. 
10 Orientarea către performanță în domeniul coeziunii a reflectat aceste evoluții la nivelul UE, generând un impuls politic în pregătirea perioadei de programare 2014-2020.
With a view to meeting the objectives and targets set in the Europe 2020 strategy, in 2010 the Commission emphasised the need to improve the effectiveness of Cohesion policy by focusing on results5. 
În vederea îndeplinirii obiectivelor și a țintelor stabilite în Strategia Europa 2020, Comisia a subliniat, în 2010, necesitatea îmbunătățirii eficacității politicii de coeziune prin punerea unui accent mai mare pe rezultate5.
Consequently, ensuring result orientation was, according to the Commission, the cornerstone underpinning the adoption of the legislative package for the programme period 2014-20206. 
În consecință, potrivit Comisiei, asigurarea orientării către rezultate a constituit piatra de temelie care a stat la baza adoptării pachetului legislativ pentru perioada de programare 2014-20206.
Similarly, result orientation is one of the Commission’s main objectives underpinning its proposals for the 2021-2027 period. 
În mod similar, orientarea către rezultate este unul dintre principalele obiective ale Comisiei, aflat la baza propunerilor acesteia pentru perioada 2021-2027.
The Commission points in particular to the need for strengthened alignment between funding and EU priorities7. 
Comisia evidențiază în special necesitatea consolidării alinierii dintre finanțare și prioritățile UE7.
11 Annex I provides more detail on how the EU’s general move to become more performance-oriented has been reflected within the area of Cohesion. 
11 Anexa I detaliază modul în care tendința generală a UE de a deveni mai orientată către performanță a fost reflectată în domeniul coeziunii.
It illustrates the extent to which those elements which are, in our view, key to the effective use of EU funds have been incorporated in EU legislation specifically governing Cohesion. 
Aceasta ilustrează măsura în care au fost integrate în legislația specifică a UE în domeniul coeziunii acele elemente care, în opinia Curții, sunt fundamentale pentru utilizarea eficace a fondurilor UE.
The annex shows that an increasing number of these elements featured in the Cohesion legislation up to the 2014-2020 period, but that some elements have been lost in the current proposals for 2021-2027 in the context of the Commission’s attempts to simplify Cohesion policy. 
Anexa arată că tot mai multe dintre aceste elemente figurau în legislația privind coeziunea până în perioada 2014-2020, dar unele elemente s-au pierdut în propunerile actuale pentru perioada 2021-2027, în contextul încercărilor Comisiei de a simplifica politica de coeziune.
Guiding principles 12 For each of the 14 guiding principles, we present our assessment for the three programme periods, together with the main reasons. 
Principiile directoare 12 Pentru fiecare dintre cele 14 principii directoare, Curtea prezintă evaluarea sa pentru cele trei perioade de programare, împreună cu principalele motive.
We also provide more details in terms of the criteria we used to come to our assessment, supported by examples from our reports. 
De asemenea, Curtea furnizează mai multe detalii în ceea ce privește criteriile utilizate pentru realizarea evaluării, susținute de exemple din rapoartele sale.
Since the implementation cycle is continuous, there are many links between the different guiding principles. 
Având în vedere că ciclul de punere în aplicare este continuu, există numeroase legături între diferitele principii directoare.
1 – Principles governing strategic planning 13 The process starts with strategic planning at EU level, where the priorities for the EU as a whole (such as the Europe 2020 strategy) and for Cohesion policy specifically are determined by the Commission, Council and European Parliament. 
1 – Principiile care guvernează planificarea strategică 13 Procesul începe cu planificarea strategică la nivelul UE, unde prioritățile pentru UE în ansamblul său (precum Strategia Europa 2020) și cele pentru politica de coeziune în special sunt stabilite de Comisie, de Consiliu și de Parlamentul European.
It is also during this process that, for a specific multiannual financial framework (MFF), the budget for the policy and the rules for its use are fixed by the co-legislators. 
Totodată, în cadrul acestui proces, colegiuitorii stabilesc bugetul aferent politicii și normele de utilizare a acestuia pentru un anumit cadru financiar multianual (CFM).
There is traditionally a set of common rules – the Common Provisions Regulation (CPR) – applying to the three Cohesion funds (ERDF, ESF and CF) and some other Funds, complemented by rules which are specific for each Fund. 
În mod tradițional, există o serie de norme comune – Regulamentul privind dispozițiile comune (RDC) – care se aplică celor trei fonduri de coeziune (FEDR, FSE și Fondul de 15 coeziune), precum și altor fonduri, completate de norme specifice fiecărui fond.
For this stage there are two guiding principles, relating to articulating a vision and allocating funding to Member States. 14 
Pentru această etapă există două principii directoare, referitoare la definirea unei viziuni și la alocarea finanțării către statele membre.
This is a challenge in view of the complicated strategic framework in which the EU operates. 
Aceasta constituie o provocare, având în vedere cadrul strategic complicat în care UE își desfășoară activitatea.
For the 2014-2020 period, the EU strategy (Europe 2020) was translated into Cohesion policy – which was not the case for the 2007-2013 period. 
Pentru perioada 2014-2020, strategia UE (Europa 2020) a fost transpusă în politica de coeziune – ceea ce nu s-a întâmplat pentru perioada 2007-2013.
For 2021 to 2027, there is no overarching EU-wide strategy to which Cohesion spending should contribute8. 
Pentru perioada 2021-2027 nu există o strategie globală la nivelul UE la care ar trebui să contribuie cheltuielile aferente politicii de coeziune8.
And some weaknesses remain: competing, unaligned sets of strategic objectives which are sometimes unrealistic and which may not always be fully owned by all stakeholders or operationalised. 1. 
Există, în continuare, puncte slabe: seturi concurente și nealiniate de obiective strategice care sunt uneori nerealiste și care pot să nu fie întotdeauna pe deplin asumate de toate părțile interesate sau operaționalizate. 1.
EU Cohesion policy should be set in a strategic context, with associated strategic objectives and targets 15 The EU-wide strategies setting out EU strategic objectives with targets covering the 2007-2013 and 2014-2020 periods provided strategic orientation9 for the implementation of the Cohesion funds. 
Politica de coeziune a UE ar trebui să fie plasată într-un context strategic, cu obiective și ținte strategice asociate 15 Strategiile de la nivelul UE care stabileau obiective strategice ale UE cu ținte pentru perioadele 2007-2013 și 2014-2020 au asigurat orientarea strategică9 pentru punerea în aplicare a fondurilor de coeziune.
There is currently no such equivalent EU-wide strategy for the post 2020 period10. 
În prezent, nu există o astfel de strategie echivalentă la nivelul UE pentru perioada post-202010.
For Cohesion, the Commission proposes in the CPR five high-level policy objectives. 
În ceea ce privește coeziunea, Comisia propune în RDC cinci obiective de politică la nivel înalt.
This has the advantage of providing continuity of funding in that it supports the same areas prioritised in the 2014-2020 period11. 
Acestea prezintă avantajul că asigură continuitatea finanțării, întrucât sprijinul este acordat acelorași domenii care au fost prioritare în perioada 2014-202011.
If a new, overarching strategy is developed for the post 2020 period, it will follow the agreement of the new MFF. 
În cazul în care va fi dezvoltată o nouă strategie globală pentru perioada post-2020, ea se va conforma acordului privind noul CFM.
This is not the customary or logical sequence of events, in which public budgets are determined after the setting of political objectives and designing policies12. 2. 
Aceasta nu este ordinea obișnuită sau logică a evenimentelor, în care bugetele publice sunt determinate după stabilirea obiectivelor politice și după elaborarea politicilor12. 2.
Different sets of strategic objectives covering different timelines and objectives should be avoided 16 The strategic environment in which the Cohesion policy funds are implemented comprises a set of overlapping strategic frameworks/objectives13, resulting from complex political processes at European and global level. 
Ar trebui evitate seturile diferite de obiective strategice care acoperă calendare și obiective diferite 16 Mediul strategic în care sunt puse în aplicare fondurile politicii de coeziune cuprinde o serie de cadre/obiective strategice care se suprapun13 și care rezultă din procese politice complexe la nivel european și la nivel global.
Figure 2 shows that the EU’s primary 10-year strategies (Lisbon strategy and Europe 2020) are overlaid with a series of other commitments such as the Commission’s priorities and plans to meet EU international commitments (such as the Paris Agreement on climate). 
Europa 2020) se suprapun cu o serie de alte angajamente, precum prioritățile și planurile Comisiei pentru respectarea angajamentelor internaționale ale UE (precum Acordul de la Paris privind schimbările climatice).
In parallel, the Cohesion policy funds also have to pursue their specific missions. 
În paralel, și fondurile aferente politicii de coeziune trebuie să își urmărească misiunile specifice.
Figure 2 – Overlapping and unsynchronised strategic frameworks and objectives for EU action 16 KEY EU INTERNATIONAL COMMITMENTS SPENDING AND REGULATION SPENDING Paris Agreement Sustainable Development Goals Europe 2020 + ? next European Council strategy next Commission’s programme MFF 2021-2027 Lisbon strategy Europe 2020 European Council: Strategic Agenda for the Union in times of change Juncker Commission: ten priorities MFF 2014-2020 1st Barroso Commission European Council: up to 2014 2nd Barroso Commission MFF 2007-2013 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022 2023 2024 2025 Source: Briefing paper “The Commission’s proposal for the 2021-2027 Multiannual Financial Framework”, Figure 6. 
Următoarea strategie a Consiliului European Programul următoarei Comisii CFM 2021-2027 Prima Comisie Barroso Consiliul European: până în 2014 A doua Comisie Barroso CFM 2007-2013 Europa 2020 Consiliul European: Agenda strategică pentru Uniune într-o lume în schimbare Comisia Juncker: zece priorități CFM 2014-2020 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022 2023 2024 2025 Sursa: documentul de informare intitulat „Propunerea Comisiei pentru cadrul financiar multianual 2021-2027”, figura 6.
17 This coexistence of multiple strategic frameworks and objectives with overlapping periods, objectives, indicators and targets is complex and can be confusing14. 
17 Coexistența unor cadre și obiective strategice multiple, cu perioade, obiective, indicatori și ținte suprapuse, este complexă și poate crea confuzii14.
We reported that while the Lisbon strategy (2000-2010) was adopted at the same time as the MFF period 2000-2006, this was not the case for the Europe 2020 strategy (covering 2010-2020) which was adopted in the middle of the 2007-2013 MFF period – when the monitoring, evaluation and reporting arrangements were already in place. 
Curtea a raportat că, în timp ce Strategia de la Lisabona (2000-2010) a fost adoptată în aceeași timp cu CFM pentru perioada 2000-2006, nu același lucru s-a întâmplat în cazul Strategiei Europa 2020 (pentru perioada 2010-2020), care a fost adoptată la jumătatea perioadei CFM 2007-2013, când mecanismele de monitorizare, de evaluare și de raportare erau deja stabilite.
As a result, it was not possible to report effectively on the contribution of the EU budget to the EU strategy15. 
Prin urmare, nu au putut fi furnizate raportări eficace privind contribuția bugetului UE la strategia UE15.
18 A number of external sources have also drawn attention to this issue and in particular to “goal congestion”, leading to difficulties for the strategic and operational delivery of the policy and raising challenges for coherence16. 
18 O serie de surse externe au atras de asemenea atenția asupra acestui aspect și în special asupra „congestionării obiectivelor”, care a condus la dificultăți în implementarea strategică și operațională a politicii și a antrenat provocări în ceea ce privește coerența16.
In such a scenario, it is a challenge to ensure a coherent approach to the implementation of the Cohesion policy. 3. 
Într-un astfel de scenariu, asigurarea unei abordări coerente în ceea ce privește punerea în aplicare a politicii de coeziune reprezintă o provocare.
Strategic objectives should be realistic 19 We have identified a number of instances where strategic objectives are not realistic, falling into two broad categories: strategic objectives are not always set at the right level or they do not take account of the funding available. 
Obiectivele strategice ar trebui să fie realiste 19 Curtea a identificat o serie de cazuri în care obiectivele strategice nu sunt realiste și care se încadrează în două categorii principale: obiectivele strategice nu sunt întotdeauna stabilite la nivelul adecvat sau nu țin cont de finanțarea disponibilă.
Strategic objectives should be owned by all stakeholders 20 Member States do not always share the EU’s ambitions, and the framework within which the EU operates is not always legally binding, relying instead on goodwill. 
Obiectivele strategice ar trebui să fie asumate de toate părțile interesate 20 Statele membre nu împărtășesc întotdeauna ambițiile UE, iar cadrul în care UE își desfășoară activitatea nu este întotdeauna obligatoriu din punct de vedere juridic, bazându-se mai degrabă pe buna credință a părților interesate.
17 2014 annual report Example of strategic objectives not set at the right level: We reported on the way that the EU 2020 headline targets were developed from separate targets for each Member State. 
18 Raportul anual pe 2014 Exemple de obiective strategice care nu sunt stabilite la nivelul adecvat: Curtea a raportat cu privire la modul în care obiectivele principale ale strategiei UE 2020 au fost dezvoltate pe baza obiectivelor separate pentru fiecare stat membru.
For two headline targets, even if each Member State were successful in achieving its own national targets, the overall headline target at EU level would still not be achieved17. 
În cazul a două obiective principale, chiar dacă fiecare stat membru ar reuși să își atingă propriile obiective naționale, obiectivul principal global al UE tot nu ar fi realizat17.
Special report on a single European rail traffic management system Example of strategic objectives not taking account of the funding available: We found that the deployment of a new rail traffic management system had been based on a strategic political choice. 
Raportul special privind un sistem unic european de management al traficului feroviar Exemple de obiective strategice care nu țin cont de finanțarea disponibilă: Curtea a constatat că introducerea unui nou sistem de management al traficului feroviar a avut la bază o opțiune politică strategică.
Even though it proved to involve costs of up to €190 billion by 2050, it was launched with no overall cost estimate or appropriate planning18. 
Deși s-a dovedit că acesta va antrena costuri de până la 190 de miliarde de euro până în 2050, proiectul a fost lansat fără o estimare globală a costurilor și fără o planificare corespunzătoare18.
Special report on a European high speed rail network, and Landscape review on transport We found in our audit on a European high-speed rail network that Member States did not build high-speed train lines if they were not considered a national priority, even if situated on a transnational corridor and part of the core network. 
Raportul special privind o rețea feroviară europeană de mare viteză și Analiza panoramică cu privire la transporturi În cadrul auditului său privind rețeaua feroviară europeană de mare viteză, Curtea a constatat că statele membre nu construiau linii feroviare de mare viteză dacă acestea nu erau considerate o prioritate națională, chiar dacă liniile respective erau situate pe un coridor transnațional și făceau parte din rețeaua centrală.
Moreover, the Commission had limited enforcement tools or powers with which to hold Member States to their commitments to build the high-speed lines that were needed to complete the core network19. 
În plus, Comisia dispunea de instrumente și de competențe limitate pentru a constrânge statele membre să își respecte angajamentele de a construi liniile de mare viteză necesare pentru finalizarea rețelei centrale19.
21 We did report on one example where the absence of binding legislation did not prevent EU-level ambitions from being shared by Member States. 
21 Curtea a raportat cu privire la un exemplu în care absența legislației cu caracter obligatoriu nu a împiedicat împărtășirea ambițiilor UE de către statele membre.
We found that the EU education objectives had been adequately considered in the operational programmes and related projects for 2007-2013 and in the design of programmes for the 2014-2020 programme period. 
a constatat că obiectivele în materie de educație ale UE fuseseră luate în considerare în mod adecvat în programele operaționale și în proiectele aferente pentru perioada 2007-2013, precum și la conceperea programelor pentru perioada de programare 2014-2020.