natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In some cases the EU helped to encourage new reforms, while in others the assistance programmes provided an incentive to accelerate the implementation of existing national plans. 
În unele cazuri, Uniunea Europeană a contribuit la încurajarea adoptării unor reforme noi, în timp ce, în altele, programele de asistență au stimulat accelerarea punerii în aplicare a unor planuri naționale deja existente.
However, compliance with a number of conditions still did not produce the effects in anticipation of which they were included in the programme (see paragraphs 159 to 164). 
Concluzii și recomandări 78 îndeplinirea lor încă nu a antrenat efectele anticipate care au constituit motivul pentru care condițiile respective au fost incluse în program (a se vedea punctele 159-164).
Conclusions and recommendations 78 Macroeconomic achievements 203 As well as seeking to consolidate fiscal accounts and stabilise the financial sector, the programmes aimed at restoring external balance by enhancing economic competitiveness. 
Realizările macroeconomice 203 Alături de consolidarea conturilor bugetare și de stabilizarea sectorului financiar, un alt obiectiv urmărit de programe era restaurarea echilibrului balanței externe prin consolidarea competitivității economice.
In four of the five countries audited, the current-account adjustment was more rapid than expected. 
În patru dintre cele cinci țări care au făcut obiectul auditului, ajustarea contului curent a fost mai rapidă decât se preconizase.
This can be ascribed, mainly, to an unexpected improvement in the income balance and, to a lesser extent, to a similarly unexpected improvement in the trade balance. 
Acest lucru poate fi atribuit, în principal, unei îmbunătățiri neprevăzute a balanței veniturilor și, într-o mai mică măsură, unei ameliorări la fel de neașteptate a balanței comerciale.
Imports were lower than expected, mainly because of a fall in GDP. 
Importurile au fost inferioare previziunilor, în principal din cauza unei scăderi înregistrate la nivelul PIB-ului.
Where exports were also lower than expected, external factors (mainly a fall in the GDP of trading partners) were usually the cause (see paragraphs 165 to 172). 
În cazul în care și exporturile au fost mai scăzute decât previziunile, cauza au reprezentat-o de regulă factori externi (în special o contracție a PIB-ului partenerilor comerciali) (a se vedea punctele 165-172).
204 Internal devaluation was a key element of macroeconomic strategy in three countries, where a set of policies was devised to restore international competitiveness by focusing mainly on reduced labour costs. 
204 Devalorizarea internă a constituit un element esențial al strategiei macroeconomice în trei țări, unde s-a recurs la elaborarea unui ansamblu de politici menite să restabilească competitivitatea pe plan internațional, în principal prin reducerea costurilor cu forța de muncă.
In practice, the pay adjustment applied to those newly hired during the recession, but the wages of incumbent workers hardly declined at all (see paragraphs 173 to 174). 
În practică, ajustarea salarială s-a aplicat lucrătorilor nou angajați în timpul recesiunii, în vreme ce remunerațiile lucrătorilor deja existenți au înregistrat o diminuare aproape neglijabilă (a se vedea punctele 173-174).
Recommendation 9 The Commission should improve its understanding of how the countries adjusted so that greater attention can be paid to the lessons learnt from the programmes. 
Recomandarea 9 Comisia ar trebui să încerce să înțeleagă mai bine modul în care țările au operat ajustările, astfel încât să poată ține mai bine seama de învățămintele desprinse din derularea programelor.
This Report was adopted by Chamber IV, headed by Mr Milan Martin CVIKL, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 11 November 2015. 
Printre aspectele care ar putea fi aprofundate se numără: Prezentul raport a fost adoptat de Camera IV, Martin CVIKL, membru al Curții de Conturi, la 11 noiembrie 2015.
Annexes 79 Reasons motivating the request for assistance Each crisis situation was classified using the categories suggested in the academic literature1. 
Anexe 79 Motivele care au justificat solicitările de asistență Fiecare situație de criză a fost clasificată utilizându-se categoriile sugerate în literatura de specialitate1.
Member State Type of crisis Key reasons motivating the government request for assistance Hungary Balance-of-payment crisis The Lehman Brothers collapse generated a downward shift in investor sentiment in early October 2008. 
Țara Tipul crizei Principalele motive care au justificat solicitările de asistență Ungaria Criză a balanței de plăți Prăbușirea băncii Lehman Brothers a provocat o tendință descendentă în percepția investitorilor la începutul lunii octombrie 2008.
The stress in foreign exchange markets prompted liquidity pressures within banks, which faced difficulties in rolling over foreign exchange swaps. 
Tensiunile de pe piețele valutare au creat presiuni asupra lichidității băncilor, care s-au confruntat cu dificultăți în refinanțarea operațiunilor de swap valutar.
Hungary requested financial assistance because of the concern that the evolving panic would upset market mechanisms to the extent a sudden disruption in Hungary’s external financing capacity would occur. 
Ungaria a solicitat asistență financiară deoarece era îngrijorată că un curent de panică din ce în ce mai puternic ar putea perturba mecanismele de piață în așa măsură încât ar putea cauza compromiterea subită a capacității de finanțare pe plan extern a Ungariei.
Source: Commission initial programme documents (2008); IMF ex post evaluation Hungary (2011). 
Sursa: Documentele inițiale aferente programului elaborate de Comisie (2008), Evaluarea ex post a situației din Ungaria realizată de FMI (2011).
Latvia Balance-of-payment crisis Banking crisis During the 3 months prior to the request for assistance, deposits had fallen by 10 %. 
Letonia Criză a balanței de plăți Criză bancară În cele trei luni care au precedat solicitarea de asistență financiară, depozitele au cunoscut o scădere de 10 %.
This was led by a run on the Parex Bank, which encountered severe liquidity problems after it lost more than a quarter of its deposits. 
Acest fenomen a fost antrenat de retragerile în masă a depozitelor la banca Parex, aceasta confruntându-se cu probleme grave de lichiditate după ce a pierdut mai mult de un sfert din depozite.
In the same period, official reserves fell by almost 20 % as the central bank sold foreign currency to defend the currency peg. 
În aceeași perioadă, rezervele oficiale s-au diminuat cu aproape 20 %, ca urmare a vânzării de valută de către banca centrală în cadrul eforturilor sale de a proteja ancorarea cursului monedei naționale.
In November the government decided to step in and nationalise the Parex Bank. 
În noiembrie, guvernul a decis să intervină și să naționalizeze banca Parex.
In December, the government imposed restrictions on deposit withdrawals from Parex. 
În decembrie, guvernul a impus restricții privind retragerile depozitelor de la banca Parex.
According to the prime minister, Latvia was in need of financial assistance for three reasons: to manage the Parex Bank, to finance the budget deficit and to stabilise the financial market. 
Potrivit prim-ministrului, Letonia avea nevoie de asistență financiară din trei motive: pentru a gestiona situația băncii Parex, pentru a finanța deficitul bugetar și pentru a stabiliza piața financiară.
Increasing concerns regarding Latvia’s financial system and external debt resulted in the balance of payments and banking crises. 
Îngrijorarea tot mai mare pe care o suscitau sistemul financiar al Letoniei și datoria externă a acesteia a declanșat criza balanței de plăți și criza bancară.
Source: Latvia’s IMF request (2009); Aslund, Anders and Valdis Dombrovskis (2011), How Latvia came through the financial crisis, Peterson Institute for International Economics; Blanchard, Griffiths and Gruss (2013), ’Boom, bust, recovery: forensics of the Latvia crisis’, final conference draft to be presented at the Fall 2013 Brookings Panel on Economic Activity. 
Sursa: Solicitarea Letoniei înaintată către FMI (2009), Aslund, Anders și Valdis Dombrovskis (2011): How Latvia Came Through The Financial Crisis, Peterson Institute for International Economics (Institutul Peterson pentru Economie Internațională); Blanchard, Olivier; Mark Griffiths și Bertrand Gruss (2013): Boom, Bust, Recovery: Forensics of the Latvia Crisis, versiunea finală a prezentării la conferința Brookings Panel on Economic Activity (toamna anului 2013).
Romania Balance-of-payment crisis With the onset of the 2008 global financial crisis, domestic financial markets and the banking system came under severe stress. 
România Criză a balanței de plăți Odată cu declanșarea crizei financiare mondiale în 2008, piețele financiare naționale și sistemul bancar al României s-au văzut confruntate cu presiuni majore.
Access to external funding was limited, leading to a spike in interest rates. 
Accesul la finanțare externă era limitat, ceea ce a dus la explozia ratelor dobânzii.
The slowdown in capital flows led to large exchange rate depreciation of over 15 %, deteriorating asset quality and the further weakening of bank balance sheets. 
Încetinirea fluxurilor de capital a provocat o depreciere majoră a cursului de schimb, de peste 15 %, antrenând deteriorarea calității activelor și o nouă degradare a bilanțurilor contabile ale băncilor.
The central bank intervened to stabilise the Romanian leu. 
Banca Centrală a intervenit pentru a stabiliza leul românesc.
Romania’s credit rating was downgraded to below investment grade, which increased both the risk premium and borrowing costs. 
Ratingul de credit al României a fost retrogradat la un nivel nerecomandat pentru investiții, lucru care a provocat creșterea atât a primei de risc, cât și a costurilor îndatorării.
Sovereign yields jumped to 9 %. 
Randamentele obligațiunilor suverane au sărit la 9 %.
Against a background of strongly increased risk aversion, increased pressures on the exchange rate and increasingly restricted access to the bond market for public borrowing, the Romanian authorities made a request for financial assistance in March 2009. 
Pe fondul unei aversiuni față de risc din ce în ce mai puternice, al unor presiuni crescute exercitate asupra cursului de schimb și al accesului tot mai restrâns la piața de obligațiuni pentru împrumuturile publice, autoritățile din România au solicitat asistență financiară în luna martie 2009.
Source: IMF, Romania: request for a stand-by arrangement (2009); IMF ex post evaluation Romania (2012); European Commission, ‘Overall assessment of the two balance-of-payments assistance programmes for Romania’, European Economy, Occasional Papers 156 (2013). 
Sursa: FMI: Solicitarea înaintată de România pentru un acord stand-by (2009), Evaluarea ex post a situației din România realizată de FMI (2012); Comisia Europeană: România – Evaluarea globală a celor două programe de asistență pentru balanța de plăți, seria Economie Europeană (European Economy, Occasional Papers 156)(2013).
Annex I 
Anexa I
Annexes 80 Member State Type of crisis Key reasons motivating the government request for assistance Ireland Banking crisis From late 2007, investor confidence in Ireland’s property sector had evaporated amid concerns about oversupply and a price bubble. 
Anexe 80 Țara Tipul crizei Principalele motive care au justificat solicitările de asistență Irlanda Criză bancară Încă de la sfârșitul anului 2007, încrederea investitorilor în sectorul imobiliar din Irlanda s-a evaporat pe fondul preocupărilor care au apărut în legătură cu oferta excedentară și cu existența unei bule speculative.
This left Ireland facing two problems: a sharp decline in cyclical construction-related revenues and the sudden emergence of large losses in the domestic banking system. 
Irlanda s-a văzut deci confruntată cu două probleme: scăderea pronunțată a veniturilor ciclice provenite din sectorul construcțiilor și apariția subită a unor pierderi de amploare în sistemul bancar intern.
In 2008-2010 Ireland had taken major measures to strengthen its banking sector. 
În perioada 2008-2010, Irlanda luase măsuri importante de consolidare a sectorului său bancar.
It provided government guarantees of domestic banks’ liabilities. It injected capital amounting more to than 20 % of its GDP into the banking sector. 
A acordat garanții de stat pentru pasivele băncilor irlandeze și a injectat în sectorul bancar capital în valoare de peste 20 % din PIB-ul țării.
The National Asset Management Agency took over banks’ distressed land and property development assets. 
Agenția Națională de Administrare a Activelor (National Asset Management Agency) a preluat activele neperformante de natură funciară și imobiliară ale băncilor.
However, the government’s obligations to the financial sector had pushed spreads on government bonds to historic highs and significantly reduced market access for the Member State. 
Cu toate acestea, angajamentele financiare asumate de guvern față de sectorul financiar au propulsat la cote istorice spreadurile randamentelor obligațiunilor de stat și au restrâns în mod simțitor accesul pe piață al acestei țări.
Source: Ireland: letter of intent (2010); IMF, Ireland: request for an extended arrangement (2010); European Commission (2011). 
Sursa: Irlanda: Scrisoarea de intenție (2010); FMI: Irlanda – Solicitare pentru un acord extins (2010); Comisia Europeană (2011).
Portugal Sovereign debt crisis The period before the request for financial assistance was marked by unfavourable developments in public finances and a worsening economic outlook. 
Portugalia Criză a datoriei suverane Perioada care a precedat solicitarea de asistență financiară a fost marcată de o evoluție nefavorabilă a finanțelor publice și de deteriorarea perspectivei economice.
As market access tightened, the government had increasingly resorted to shorter-term security issuances and other types of financing (such as private placement, syndicated issue and substantial short-term financing from domestic banks). 
Pe măsură ce accesul la piață s-a restrâns, guvernul a recurs din ce în ce mai mult la emisiuni de titluri de valoare pe termen mai scurt și la alte tipuri de finanțare (cum ar fi plasamente private, emisiuni sindicalizate și volume substanțiale de credite pe termen scurt de la bănci locale).
In early May 2011, Portuguese 10-year spreads over Bunds increased to 650 basis points. 
La începutul lunii mai 2011, diferența de randament dintre obligațiunile portugheze pe 10 ani și obligațiunile germane de același tip a crescut la 650 de puncte de bază.
Amidst consecutive downgrading of its sovereign bonds by credit rating agencies, Portugal became unable to refinance itself at rates compatible with long-term fiscal sustainability. 
Pe fondul retrogradărilor consecutive ale obligațiunilor sale suverane de către agențiile de rating, Portugalia a ajuns în situația de a nu se mai putea refinanța la dobânzi sustenabile pe termen lung pentru finanțele publice.
Source: European Commission, ‘The economic adjustment programme for Portugal’, European Economy, Occasional Papers 79, (2011); IMF, Portugal: request for arrangement under the extended fund facility (2011). 
Sursa: Comisia Europeană: The Economic Adjustment Programme for Portugal (Programul de ajustare economică pentru Portugalia), seria Economie Europeană (European Economy, Occasional Papers 79), (2011); FMI: Portugalia — Solicitare de acord în cadrul mecanismului de finanțare extinsă (2011).
1 Claessens and Kose (2013); Laeven and Valencia (2012); Kaminsky and Reinhart (1999). 
1 Claessens și Kose (2013); Laeven și Valencia (2012); Kaminsky și Reinhart (1999).
Annexes 81 The lending facilities for the five countries Balance of payments assistance European Financial Stabilisation Mechanism (EFSM) European Financial Stability Facility (EFSF) Institutional form EU mechanism EU mechanism Private company owned by euro area countries Capital structure Guaranteed by the EU budget Guaranteed by the EU budget Guarantees from euro area countries Lending capacity in euro 50 billion euro 60 billion euro 440 billion euro Instruments Loans, credit lines Loans, credit lines Loans, bond purchases on the primary and secondary markets Duration Permanent mechanism Temporary mechanism Temporary mechanism Main decision-making bodies Council, acting by qualified majority voting on proposal from European Commission EFSF Board of Directors (i.e. members of the Eurogroup) Legal basis of financing Article 143 TFEU Article 122 TFEU Intergovernmental decision Source: ECA. 
Anexe 81 Mecanismele de creditare pentru cele cinci țări Asistență pentru balanța de plăți Mecanismul european de stabilizare financiară (MESF) Fondul european de stabilitate financiară (FESF) Forma instituțională Mecanism al UE Mecanism al UE Societate privată deținută de țările din zona euro Structura capitalului Garantat de bugetul UE Garantat de bugetul UE Garanții furnizate de țările din zona euro Capacitatea de creditare 50 de miliarde de euro 60 de miliarde de euro 440 de miliarde de euro Instrumente Împrumuturi, linii de credit Împrumuturi, linii de credit Împrumuturi, achiziționare de obligațiuni pe piețele primare și secundare Durata Mecanism permanent Mecanism temporar Mecanism temporar Principalele organisme decizionale Consiliul, hotărând cu majoritate calificată, pe baza unei propuneri din partea Comisiei Europene Consiliul de administrație al FESF (compus din membrii Eurogrupului) Temeiul juridic pentru finanțare Articolul 143 TFUE Articolul 122 TFUE Decizie interguvernamentală Sursa: Curtea de Conturi Europeană.
The table does not include the other two facilities — intergovernmental loans to Greece and the European Stability Mechanism — which were put in place to provide financial assistance to euro area Member States. 
Tabelul nu include celelalte două mecanisme existente – împrumuturile interguvernamentale acordate Greciei și Mecanismul european de stabilitate – care au fost instituite pentru a oferi asistență financiară țărilor din zona euro.
Annexes 82 Audit methodology Identification of the audit criteria 1. 
Anexe 82 Metodologia de audit Identificarea criteriilor de audit 1.
We derived the good management practices and evaluation criteria from evaluations of IMF programmes, ex post evaluations of the EU’s balance-of-payments assistance to non-EU countries, previous Court reports on macrofinancial assistance, guidelines and other publications from independent institutes and think tanks, and academic research. 
Bunele practici în materie de gestiune și criteriile de evaluare pe care le-am identificat sunt derivate din evaluările programelor FMI, din evaluările ex post ale asistenței acordate de UE pentru balanța de plăți a unor țări terțe, din rapoartele anterioare ale Curții cu privire la asistența macrofinanciară, din orientări și alte publicații ale unor institute și grupuri de reflecție independente, precum și din cercetarea academică.
Table 1 provides the most important source documents. 
În tabelul 1 sunt prezentate principalele documente utilizate drept surse.
Table 1 — Key sources of audit criteria IMF and Independent Evaluation Office of the IMF International Monetary Fund guidelines on conditionality (2002); Principles underlying the guidelines on conditionality (2006); 2011 review of conditionality (2012) Fiscal adjustment in IMF-supported programs (2003) Evaluation report: The IMF and recent capital account crises: Indonesia, Korea, Brazil (2003) Evaluation report: Structural conditionality in IMF-supported programs (2007) Structural conditionality in IMF-supported programs: background documents (2007) Mauro, P., Chipping away at public debt, IMF, 2011 European Commission Guidelines on the programming, design & management of general budget support (2007) Final report: Meta-evaluation of macro-financial assistance operations (2004-2008) (2009) Guidelines for the ex post evaluation of macro-financial assistance and balance of payments operations (2010) Evaluation of Directorate-General for Economic and Financial Affairs’ fiscal surveillance activities (2010) European Court of Auditors Special Report No 5/2001: Counterpart funds structural adjustment support earmarked for budget aid (seventh and eight EDFs) Special Report No 2/2005: EDF budget aid to ACP countries: the Commission’s management of the public finance reform aspects Special Report No 11/2010 : The Commission’s management of General Budget Support in ACP, Latin American and Asian countries Annex III 
Tabelul 1 – Sursele principale utilizate pentru criteriile de audit FMI și Biroul independent de evaluare al FMI IMF Conditionality guidelines: IMF Guidelines on Conditionality (2002); Principles Underlying the Guidelines on Conditionality (2006); 2011 Review of Conditionality (2012) Fiscal adjustment in IMF-Supported Programs (2003) Evaluation report: The IMF and Recent Capital Account Crises: Indonesia, Korea, Brazil (2003) Evaluation report: Structural Conditionality in IMF-Supported Programs (2007) Structural Conditionality in IMF-supported programs: Background documents (2007) Mauro, Paolo: Chipping away at Public Debt, FMI, 2011 Comisia Europeană Guidelines on the Programming, Design & Management of General Budget Support (Orientări privind programarea, conceperea și gestiunea sprijinului bugetar general) (2007) Final Report: Meta-evaluation of Macro-Financial Assistance Operations (Raport final: Metaevaluarea operațiunilor de asistență macrofinanciară) (2004-2008) (2009) Guidelines for the ex post evaluation of Macro-Financial Assistance and Balance of Payments Operations (Orientări pentru evaluarea ex post a operațiunilor de asistență macrofinanciară și de asistență pentru balanța de plăți) (2010) Evaluation of Directorate-General for Economic and Financial Affairs’ fiscal surveillance activities (Evaluarea activităților de supraveghere bugetară derulate de Direcția Generală Afaceri Economice și Financiare) (2010) Curtea de Conturi Europeană Raportul special nr.
Annexes 83 2. 
Anexe 83 2.
To identify the best practices in the area of public debt management, investor relations and transparency in debt issuance, we drew on the relevant work and guidelines of the following organisations: (a) the IMF and the World Bank, in particular the various versions of the guidelines on public debt management (2001, 2003, 2007 and 2014) and on the use of syndications (2010 and 2013); (b) the Organisation for Economic Cooperation and Development, in particular the cross-country analysis of government debt issuance procedures (2009); (c) the Bank for International Settlements; and (d) private-sector associations such as the International Capital Market Association, the Association for Financial Markets in Europe and the Institute of International Finance. 
Pentru a identifica cele mai bune practici din domeniul administrării datoriei publice, al relației cu investitorii și al transparenței în ceea ce privește emisiunile de titluri de creanță, ne-am inspirat din lucrările relevante și din orientările emise de următoarele organizații: (a) FMI și Banca Mondială, în special diferitele versiuni ale orientărilor în materie de administrare a datoriei publice (2001, 2003, 2007 și 2014), precum și în materie de recurgere la sindicalizare (2010 și 2013); (b) Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică, în special analiza transnațională a procedurilor instituite de diversele administrații publice pentru emisiunile de titluri de creanță (2009); (c) Banca Reglementelor Internaționale; și (d) asociații din sectorul privat, cum ar fi International Capital Market Association (Asociația Internațională pentru Piețele de Capital), Association for Financial Markets in Europe (Asociația pentru Piețe Financiare din Europa) și Institute of International Finance (Institutul pentru Finanțe Internaționale).
Analysis of structural conditions 3. 
Analiza condițiilor structurale 3.
The analysis of structural conditions was sample based (see Table 2). 
Analiza condițiilor structurale s-a bazat pe un eșantion (a se vedea tabelul 2).
The areas were selected after evaluating their relative importance for each programme. 
Domeniile au fost selectate în urma evaluării importanței lor relative pentru fiecare program.