natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The EIB strategy takes into account the three broadband targets of the Digital Agenda for Europe in its Operational Plans for 2014-2016 and for 2017-2019. 
Strategia BEI ia în considerare, în planurile sale operaționale pentru perioada 2014-2016 și pentru perioada 2017-2019, cele trei obiective în materie de bandă largă stabilite în Agenda digitală pentru Europa.
For financing broadband infrastructure, the EIB can use a range of loans and financial instruments, depending on the project sizes and risk levels. 
39 29 30 31 utiliza o serie de împrumuturi și instrumente financiare, în funcție de dimensiunile proiectului și de nivelurile de risc.
The European Fund for Strategic Investment (EFSI) aims to finance more risky projects of medium to large size (15-50 million euro and above 50 million euro respectively). 
Fondul european pentru investiții strategice (FEIS) are ca obiectiv finanțarea unor proiecte mai riscante de dimensiuni medii spre mari (15-50 de milioane de euro și, respectiv, peste 50 de milioane de euro).
36 30 31 end of December 2017, is primarily designed to provide financing up to 30 million euro for smaller projects. 
Fondul pentru bandă largă din cadrul Mecanismului pentru interconectarea Europei (CEBF), care nu era operațional la sfârșitul lunii decembrie 2017, este destinat în primul rând să ofere finanțare de până la 30 de milioane de euro pentru proiecte mai mici.
From 2015 to 2017, the EIB has provided 2.0 billion euro of EFSI to finance projects related to broadband. 
Între 2015 și 2017, BEI a acordat 2,0 miliarde de euro din FEIS pentru finanțarea proiectelor legate de banda largă.
We examined a project financed through the EFSI representing around a quarter of this sum –the EFSI loan was 500 million euro, for a total project cost of 1.8 billion euro. 
Curtea a examinat un proiect finanțat prin intermediul FEIS reprezentând aproximativ un sfert din această sumă – împrumutul FEIS era de 500 de milioane de euro, pentru un cost total al proiectului de 1,8 miliarde de euro.
The project aimed at increasing broadband coverage through the use of fibre. 
Proiectul viza extinderea acoperirii de bandă largă prin utilizarea fibrei optice.
We found three major weaknesses in relation to this project. 
Curtea a identificat trei deficiențe majore în legătură cu acest proiect.
First, the project did not focus on under-served areas, but increased high-speed broadband coverage mainly in areas that are already commercially viable, such as cities. 
În primul rând, proiectul nu s-a axat pe zonele insuficient deservite, ci a crescut gradul de acoperire de bandă largă de mare viteză în principal în zone care sunt deja viabile din punct de vedere comercial, precum orașele.
Secondly, we did not find evidence that the EFSI was the best financing tool. 
În al doilea rând, Curtea nu a identificat dovezi care să ateste faptul că FEIS era cel mai adecvat instrument de finanțare.
Indeed, this project could have been financed with an EIB loan because of its size and because of the areas where it deployed broadband. 
Astfel, acest proiect ar fi putut fi finanțat cu un împrumut acordat de BEI, având în vedere dimensiunea sa și zonele în care a introdus bandă largă.
Thirdly, for certain areas, the project had already received close to 400 million euro of grants from the ERDF, reducing the risk for the EIB. 
În al treilea rând, pentru anumite zone, proiectul primise deja aproape 400 de milioane de euro sub formă de finanțări nerambursabile acordate prin FEDR, reducând riscul pentru BEI.
The planned size of the CEBF is around 500 million euro: 100 million euro provided by the Commission via the CEF32, 140 million euro from the EIB (own funds and EFSI), 150 million euro from other international financial institutions and national promotional banks33, and a target of at least100 million euro from private investors. 
Dimensiunea planificată a CEBF este de aproximativ 500 de milioane de euro: 100 de milioane de euro puși la dispoziție de Comisie prin intermediul MIE32, 140 de milioane de euro din partea BEI (fonduri proprii și FEIS), 150 de milioane de euro de la alte instituții financiare internaționale și bănci naționale de promovare33 și o țintă de cel puțin 100 de milioane de euro din partea unor investitori privați.
At the time of the audit, the CEBF was planned to be operational in early 2018. 
planificat să fie operațional la începutul anului 2018.
The CEBF is designed to finance smaller-scale, higher-risk broadband projects in under-served areas, through equity and quasi equity. 
CEBF este destinat să finanțeze proiecte în materie de bandă largă de dimensiuni mai mici, cu risc sporit, în zone insuficient deservite, prin participațiuni și cvasi-participațiuni.
Smaller projects could be aggregated in order to reach a critical size and qualify for CEBF support. 
Proiectele mai mici ar putea fi agregate pentru a ajunge la o dimensiune critică și a se califica pentru sprijin prin intermediul CEBF.
The CEBF aims to invest in some 7 to 12 broadband projects each year from 2017 to 2021, across 20 countries. 
CEBF urmărește să investească în aproximativ 7-12 proiecte în materie de bandă largă, în fiecare an din 2017 până în 2021, în 20 de țări.
It should support deployment of broadband to an additional 3 to 6 million households. 
Acesta lucru ar trebui să sprijine extinderea benzii largi la un număr suplimentar de 3-6 milioane de gospodării.
from the EIB in focusing on smaller projects. 
CEBF este destinat să completeze alte instrumente de finanțare puse la dispoziție de BEI, axându-se pe proiectele mai mici.
However, the targeted size of the CEBF, around 500 million euro, means that it can make only a limited contribution to the investment needed in areas with low broadband coverage. 
Cu toate acestea, dimensiunea vizată a CEBF, de aproximativ 500 de milioane de euro, înseamnă că acest fond poate avea doar o contribuție limitată la investițiile necesare în zone cu un nivel scăzut de acoperire de bandă largă.
The legal and competitive environment poses problem in some Member States 63. 
Cadrul juridic și concurențial pune probleme în unele state membre 63.
We examined whether the Member States had put in place an appropriate legal and regulatory environment, designed to incentivise competition for broadband services, in line with relevant EU legislation. 
Curtea a examinat dacă statele membre instituiseră un cadru juridic și de reglementare adecvat, menit să stimuleze concurența în domeniul serviciilor în bandă largă, în conformitate cu legislația UE relevantă.
We thus analysed each examined Member State against: • the Commission recommendation on regulated access to ‘next generation access’ networks34, • the directive on universal service and users’ rights relating to electronic communications networks and services35, and • the Commission recommendation on consistent non-discrimination obligations and costing methodologies to promote competition and enhance the broadband investment environment36. 
Astfel, fiecare stat membru examinat a fost analizat în raport cu: • Recomandarea Comisiei privind accesul reglementat la rețelele de acces de nouă generație34, • Directiva privind serviciul universal și drepturile utilizatorilor cu privire la rețelele și serviciile electronice de comunicații35 și 41 34 35 Recomandarea 2010/572/UE a Comisiei.
We found that Hungary, Italy and Poland had adequate regulatory and competitive environments for broadband. 
Curtea a constatat că Ungaria, Italia și Polonia dispuneau de cadre de reglementare și concurențiale adecvate pentru banda largă.
In the case of Ireland and Germany, we found weaknesses that result in competitive issues. 
În cazul Irlandei și al Germaniei, Curtea a constatat deficiențe care conduc la probleme privind concurența.
In Ireland, ComReg, the National Regulatory Authority (NRA), documented in 2015 and 2016 multiple complaints from operators which related to network access and to its pricing, for instances from 2010 onwards. 
În Irlanda, ComReg, Autoritatea Națională de Reglementare (ANR), a documentat în 2015 și în 2016 numeroase plângeri formulate de operatori legate de accesul la rețea și de prețurile aferente, pentru cazuri începând cu 2010.
The process of analysing the complaints was lengthy and in some cases resulted in legal action (the outcomes of which were unknown at the time of the audit), since the incumbent did not comply with the decision or remedy. 
Procesul de analizare a plângerilor a fost de lungă durată și în unele cazuri a condus la acțiuni în justiție (ale căror rezultate nu erau cunoscute la data auditului), deoarece operatorul tradițional nu a respectat decizia sau măsura de remediere.
to enforce its regulatory decisions and remedies was therefore limited. 
Capacitatea Irlandei de a pune în aplicare deciziile sale de reglementare și măsurile de remediere era, așadar, limitată.
In Germany, we found three weaknesses affecting the competitive environment: • Despite a legal obligation that existed for more than four years to make changing operator easy, as indicated by the number of complaints received by the NRA, changing broadband supplier remains problematic for customers, as it is lengthy and often disruptive. • An independent test, performed in 2015 and 2016, highlighted that only 12 % of users were receiving the maximum data transfer rate as stated in their contract.37 • Alternative operators have complained about the type of services they can offer using VULA and, the method of regulating the vectoring technology (paragraphs 47 to 48). 
În Germania, Curtea a identificat trei deficiențe care afectau mediul concurențial: • În pofida faptului că de mai mult de patru ani există o obligație legală de a face schimbarea operatorului mai ușoară, numărul de plângeri primite de ANR sugerează că schimbarea furnizorului de bandă largă rămâne problematică pentru clienți, deoarece este anevoioasă și adesea perturbatoare. • Un test independent, efectuat în 2015 și în 2016, a evidențiat că numai 12 % dintre utilizatori primeau rata maximă de transfer de date așa cum era prevăzută în contractul lor37.
As a result some operators have decided to build their own fibre network. 
Ca urmare, unii operatori au hotărât să își construiască propria rețea de fibră optică.
State aid for broadband investments 67. 
Ajutoare de stat pentru investițiile în bandă largă 67.
Public investment in broadband by Member States, like other forms of investment, is subject to State aid rules, designed to limit any distortion of competition from public sector support38. 
La fel ca alte forme de investiții, investițiile publice în bandă largă efectuate de statele membre fac obiectul normelor privind ajutoarele de stat, menite să limiteze orice denaturare a concurenței rezultată din sprijinul acordat de sectorul public38.
The broadband State aid guidelines were adopted in 2009 and revised in January 2013. 
Orientările privind ajutoarele de stat pentru rețelele de comunicații în bandă largă au fost adoptate în 2009 și revizuite în ianuarie 2013.
They set out the scope of possible State intervention for broadband in relation to speeds of 30 Mbps, by defining different areas as black, grey or white, depending on the extent of competition to provide coverage39. 
Acestea stabilesc sfera unei posibile intervenții a statului în materie de bandă largă în legătură cu viteze de 30 Mbps, prin definirea diferitor zone ca fiind negre, gri sau albe, în funcție de amploarea concurenței pentru a oferi acoperire39.
The white areas are in principle eligible for State aid. 
Zonele albe sunt, în principiu, eligibile pentru ajutoare de stat.
In grey areas the Commission must carry out a more detailed analysis in order to The Transparency Regulation of June 2017 aims to address this issue as it will require fixed and mobile providers to provide more information about, among other things, the actual data transfer rate. 
În zonele gri, Comisia trebuie să efectueze o analiză mai detaliată pentru a verifica dacă intervenția statului este necesară.
In black areas broadband services are provided under competitive conditions and State aid is permitted only under certain conditions, including whether or not a ‘step change’ in service provision is delivered. 
În zonele negre, serviciile în bandă largă sunt furnizate în condiții de concurență și ajutorul de stat este permis numai în anumite condiții, indiferent dacă se oferă sau nu o „schimbare semnificativă” în prestarea serviciului.
The Commission’s position is that, while these guidelines refer to the Digital Agenda which mentions specifically to 30 Mbps, they are also relevant for the 100 Mbps and the Gigabit Society targets. 
Poziția Comisiei este că, deși aceste orientări se referă la Agenda digitală care menționează în mod specific 30 Mbps, ele sunt relevante și pentru 100 Mbps și pentru obiectivele societății gigabiților.
However, some Member States interpret the State aid guidelines differently: they take the view that public funding is prohibited when the intervention increases the speed beyond 30 Mbps in black and grey areas. 
Cu toate acestea, unele state membre interpretează orientările privind ajutoarele de stat în mod diferit: ele consideră că finanțarea publică este interzisă atunci când intervenția crește viteza peste 30 Mbps în zonele negre și gri.
This difference of interpretation has led to Member States choosing not to use public investment to support operators in black and grey areas. 
diferență de interpretare a determinat statele membre să aleagă să nu utilizeze investiții publice pentru a sprijini operatorii în zone negre și gri.
Crowding out of public investment 69. 
Excluderea investițiilor publice 69.
There is currently no legal obligation for the operators to implement their deployment plans made during the mapping process. 
În prezent nu există nicio obligație juridică pentru operatori de a-și pune în aplicare planurile de implementare elaborate în timpul procesului de cartografiere.
An operator can decide not to deploy broadband in an area it had previously planned to invest in. 
Un operator poate decide să nu instaleze bandă largă într-o zonă în care planificase anterior să investească.
Conversely, an operator can also decide to deploy broadband in an area where it previously planned not to invest, potentially crowding out public investments (see Box 8). 
În schimb, un operator poate de asemenea decide să instaleze bandă largă într-o zonă în care planificase anterior să nu investească, putând exclude investițiile publice (a se vedea caseta 8).
Both cases lead to a delay in broadband coverage in market failure areas. 
Ambele cazuri conduc la o întârziere în acoperirea de bandă largă în zonele în care piața prezintă disfuncționalități.
40 Box 8 - Crowding out of public infrastructure by private investments in under-served areas After the identification of the market failure areas was completed, some Member States tried to ensure private financing in commercially viable areas through agreements with the operators. 
44 Caseta 8 – Excluderea infrastructurii publice prin investiții private în zonele insuficient deservite După finalizarea identificării zonelor cu disfuncționalități ale pieței, unele state membre au încercat să asigure finanțare privată în zone viabile din punct de vedere comercial prin încheierea de contracte cu operatorii.
However the mapping results are not binding in all Member States and the public consultation on the white and grey areas is very time-consuming. 
Cu toate acestea, rezultatele cartografierii nu sunt obligatorii în toate statele membre și consultarea publică privind zonele albe și cele gri necesită foarte mult timp.
In a case in Germany, the incumbent operator decided to invest in areas previously categorized as “market failure areas” once public investment was planned or had started. 
Într-un caz în Germania, operatorul tradițional a decis să investească în zone clasificate anterior drept „zone cu disfuncționalități ale pieței”, odată ce investiția publică era planificată sau demarase.
The incumbent chose to connect the most profitable premises – an example of ‘cherry-picking’. 
Operatorul tradițional a ales să conecteze cele mai profitabile locații – un exemplu de „alegere a elementelor convenabile”.
As a result, the public funded project was left with the most difficult and most costly premises to connect, increasing the cost of the public support. 
Ca urmare, proiectul finanțat din fonduri publice a rămas cu locațiile cele mai dificil și mai costisitor de conectat, majorând costul sprijinului public.
Some Member States improved the process of coordinating broadband investments but we found a lack of coordination across programme periods in one examined Member State 70. 
Unele state membre au îmbunătățit procesul de coordonare a investițiilor în bandă largă, dar Curtea a constatat o lipsă de coordonare între perioadele de programare într-un stat membru examinat 70.
We checked whether the Member States managed and coordinated the broadband projects at the right level and ensured economies of scale, together with appropriate technical and administrative capacity. 
Curtea a verificat dacă statele membre au gestionat și au coordonat proiectele în materie de bandă largă la nivelul adecvat și dacă au asigurat economii de scară, împreună cu capacitățile tehnice și administrative adecvate.
We also verified whether the Member States coordinated their measures across programme periods in order to contribute best to the Member States’ strategy. 
Curtea a verificat de asemenea dacă statele membre și-au coordonat măsurile între perioadele de programare pentru a contribui cât mai bine la strategia lor respectivă.
Broadband investment process coordination 71. 
Coordonarea procesului de investiții în bandă largă 71.
In three of the examined Member States, Ireland, Italy and Hungary, we found that the appropriate level of coordination supported broadband deployment and ensured economies of scales. 
În trei dintre statele membre examinate, Irlanda, Italia și Ungaria, Curtea a constatat că nivelul adecvat de coordonare a sprijinit dezvoltarea rețelelor de comunicații în bandă largă și a asigurat economii de scară.
For example, in Ireland, the implementation of the National Broadband Plan is supervised by the Department of Communications, Climate Action and Environment (DCCAE). 
De exemplu, în Irlanda, punerea în aplicare a Planului național privind banda largă este supervizată de Ministerul Comunicațiilor, Acțiunilor Climatice și Mediului (DCCAE - Department of Communications, Climate Action and Environment).
The DCCAE ensures that the broadband strategy is implemented with public subsidies (ERDF and national budget), and it manages the related tendering process at national level. 
DCCAE garantează că strategia în materie de bandă largă este pusă în aplicare cu subvenții publice (FEDR și bugetul național) și administrează procedura de licitație aferentă la nivel național.
In Italy, in the 2007-2013 programme period, the funding sources for broadband were not coordinated across the ERDF, EAFRD and national funds in the early years. 
În Italia, în perioada de programare 2007-2013, sursele de finanțare pentru banda largă nu au fost coordonate între FEDR, FEADR și fondurile naționale în primii ani.
In the 2014-2020 programme period, the implementation of the national broadband plan is under the responsibility of a single entity, Infratel, a company wholly-owned by the Economic Development Ministry. 
În perioada de programare 2014-2020, punerea în aplicare a planului național privind banda largă constituie responsabilitatea unei singure entități, Infratel, o societate deținută integral de Ministerul Dezvoltării Economice.
Infratel is in charge of implementing and monitoring the national broadband plan and this includes managing the tendering process. 
Infratel este responsabilă cu punerea în aplicare și cu monitorizarea planului național privind banda largă și aceasta include gestionarea procedurii de licitație.
Infratel is also coordinating the funding from the national and, regional sources, and from ERDF and EAFRD. 
Infratel coordonează de asemenea finanțarea din surse naționale și regionale, precum și din FEDR și din FEADR.
The different sources of financial support are thus contributing in a coordinated manner to achieving the broadband targets. 
Diferitele surse de sprijin financiar contribuie astfel în mod coordonat la atingerea obiectivelor în materie de bandă largă.
In Hungary, the government issued its national broadband plan in 2014 (National Infocommunication Strategy) and the Superfast Internet Programme (SZIP) was launched in 2015 to ensure fast broadband deployment. 
În Ungaria, guvernul și-a prezentat planul național privind banda largă în 2014 (Strategia Națională de Infocomunicare), iar Superfast Internet Programme (SZIP) a fost lansat în 2015 pentru a asigura dezvoltarea rețelelor de comunicații în bandă largă rapidă.
For the broadband infrastructure deployment, the ERDF and national funding are centrally managed for the 2014-2020 programme period. 41 
În ceea ce privește dezvoltarea infrastructurii de bandă largă, FEDR și finanțarea națională sunt gestionate la nivel central pentru perioada de programare 2014-2020.
In Poland, we found that the coordination of funding sources improved. 
În Polonia, Curtea a constatat că s-a îmbunătățit coordonarea surselor de finanțare.
The ERDF was used together with national funding in the 2007-2013 programme period. 
FEDR a fost utilizat împreună cu finanțarea națională în perioada de programare 2007-2013.
While demarcation lines were clearly set-up between national and regional OPs, there were delays in notifying the aid scheme for backbone infrastructure in each regional OP, delaying in turn the implementation of the ‘last mile’. 
Deși s-au stabilit în mod clar linii de demarcație între programele operaționale naționale și cele regionale, s-au înregistrat întârzieri în notificarea schemei de ajutor pentru infrastructura de tip magistrală în fiecare program operațional regional, întârziindu-se, în consecință, punerea în aplicare a segmentului terminal al rețelei (last mile).
In 2014-2020, since the support is channelled under single ERDF OP, we did not find overlapping problems. 
În perioada 2014-2020, deoarece 45 sprijinul este direcționat în cadrul unui singur program operațional FEDR, Curtea nu a identificat probleme de suprapunere.
In Germany, we found a lack of coordination in the use of the various funding sources. 
În Germania, Curtea a constatat o lipsă de coordonare în utilizarea diferitelor surse de finanțare.
Responsibility for implementation of broadband deployment is at regional (Länder) and municipal level, while the financing support is at national and regional level, resulting in a fragmented broadband infrastructure. 
Responsabilitatea pentru punerea în aplicare a dezvoltării rețelelor de comunicații în bandă largă este la nivel regional (Länder) și municipal, în timp ce sprijinul financiar ține de nivelul național și de cel regional, situație care duce la o fragmentare a infrastructurii de bandă largă.
In addition to the EU funds made available through two EAFRD programmes and eight ERDF programmes, and federal funding from the Digital Agenda 2014-2017 national plan, 16 Länder and the federal investment bank40 have their own funding programmes (paragraph 56). 
În plus față de fondurile UE puse la dispoziție prin intermediul a două programe FEADR și opt programe FEDR, precum și de finanțarea federală din planul național Agenda digitală 2014-2017, 16 landuri și banca federală de investiții40 au propriile lor programe de finanțare (punctul 56).
At the end of December 2017, although more than 3 billion euro had been allocated to regional governments, no projects had been finalized. 
La sfârșitul lunii decembrie 2017, deși peste 3 miliarde de euro fuseseră alocate guvernelor regionale, niciun proiect nu fusese finalizat.
Coordination across programme periods in Poland 76. 
Coordonarea între perioadele de programare în Polonia 76.
In Poland, we found that the authorities failed to ensure a coordinated use of funds in the previous and current programme period. 
În Polonia, Curtea a constatat că autoritățile nu au reușit să asigure o utilizare coordonată a fondurilor în perioada de programare anterioară și în cea actuală.