natgillin/translations-raw huggingface dataset:
If the Member State fails to do so, an assessment of ef‐ fective action is carried out using the top‐down and bottom‐up approaches (see Box 9). 
În cazul în care un stat membru nu îndeplinește aceste ținte, se procedează la o evaluare a caracterului eficace al măsurilor luate de acesta, pe baza unei abordări „descendente” și a uneia „ascendente” (a se vedea caseta 9).
Observations 58 Assessment of effective action Top‐down approach If the annual deficit targets are not reached, the top‐down approach is used to assess whether the Member State achieved the improvement in the structural balance (‘recommended fiscal effort’ R) required in the EDP recommendations. 
Observații 58 Evaluarea caracterului eficace al măsurilor luate Abordarea „descendentă” În cazul în care țintele anuale de deficit nu sunt atinse, se recurge la o abordare de tip descendent pentru a se evalua dacă statul membru a reușit să își îmbunătățească soldul structural („efortul bugetar recomandat” sau „R”) cerut în recomandările PDE.
This is done by comparing R with the observed or forecast change in the structural balance (‘observed fiscal effort’ ΔS) and with the change in the structural balance adjusted for the impact of (a) revisions in potential output growth, (b) revisions in the composition of the economic growth or other windfalls/shortfalls on rev‐ enues, and (c) other unexpected events (‘adjusted fiscal effort’ ΔS*). 
În acest sens, factorul „R” este comparat cu evoluția observată sau prevăzută a soldului structural (denumit în continuare „efortul bugetar observat” sau ΔS) și cu variația soldului structural ajustat pentru: (a) impactul revizuirii creșterii producției potențiale; (b) impactul modificărilor din componența creșterii economice sau al creșterii ori scăderii neprevăzute a veniturilor; și (c) impactul altor evenimente neprevăzute (denumit în continuare „efortul bugetar ajustat” sau ΔS*).
If both ΔS and ΔS* are equal to or greater than R, the Member State is considered to have taken effective action and the EDP is held in abeyance. 
Dacă ΔS și ΔS* au valori egale sau mai mari decât R, atunci se consideră că statul membru a luat măsuri eficace și PDE se suspendă.
In all other cases, the assessment needs to be confirmed by a careful analysis, which is carried out using the top‐down and bottom‐up approaches. 
În toate celelalte cazuri, evaluarea trebuie să fie confirmată printr-o analiză atentă, realizată pe baza abordărilor de tip descendent și de tip ascendent.
Bottom‐up approach The bottom‐up approach aims at assessing the fiscal effort by providing a direct estimate of the budgetary impact of new fiscal measures implemented by the Member State since the EDP recommendation was issued, or since compliance with the EDP recommendation was last assessed. 
Abordarea „ascendentă” Abordarea „ascendentă” urmărește să evalueze efortul bugetar pe baza unei estimări directe a impactului bugetar al noilor măsurilor bugetare puse în aplicare de statul membru după emiterea recomandării PDE sau după cea mai recentă evaluare a respectării recomandării PDE.
The fiscal effort is calculated as the sum of (a) the estimated budgetary impact of additional discretionary rev‐ enue measures and (b) the change in nominal expenditure compared to a baseline scenario which the Com‐ mission projected earlier on the assumption of no policy change. Box 9 
Efortul bugetar este calculat ca suma dintre (a) impactul bugetar estimat al măsurilor discreționare suplimentare privind veniturile și (b) variația cheltuielilor nominale în raport cu un scenariu de referință prognozat anterior de Comisie plecând de la ipoteza menținerii politicilor actuale. Caseta 9
Observations 59 The rules for assessing effective action have become increasingly complex 91 Introduction of the top‐down and bottom‐up approaches has made the rules for assessing effective action more complex. 
Observații 59 Normele de evaluare a caracterului eficace al măsurilor luate au devenit din ce în ce mai complexe 91 Introducerea abordărilor de tip ascendent și descendent a sporit complexitatea normelor de evaluare a caracterului eficace al măsurilor luate de statele membre.
92 Top‐down approach: the structural effort depends on an estimate of the output gap, which is understood as the difference between actual and potential output. 
92 În cazul abordării „descendente”, efortul structural depinde de o estimare a deviației PIB-ului, înțeleasă ca fiind diferența dintre producția reală și cea potențială.
Potential output is defined as the maximum level of output that can be obtained without generating inflationary pressure. 
Producția potențială reprezintă nivelul maxim al producției care poate fi obținută fără a se genera presiuni inflaționiste.
It is an unobservable variable and esti‐ mating it is fraught with uncertainty (see Box 10). 
Este vorba de o variabilă neobservabilă, a cărei estimare este caracterizată de incertitudine (a se vedea caseta 10).
Potential output Since the 2005 reform, potential output has played a crucial role in the EDP. 
Producția potențială Începând cu reforma din 2005, producția potențială a jucat un rol crucial în PDE.
This theoretical concept is unob‐ servable, even in retrospect, and has to be estimated. 
Acest concept teoretic nu este observabil, nici chiar în retrospectivă, și trebuie deci estimat.
There are various methods of estimating potential output. 
Există mai multe metode de estimare a producției potențiale.
Despite the view of experts that ‘there is significant uncertainty around any estimate of the output gap’ and the fact that ‘it would be unwise to base an assess‐ ment of economic prospects on any single approach alone’48, the ECOFIN Council did adopt such a single approach: the production function methodology. 
Chiar dacă anumiți experți consideră că „orice estimare a deviației PIB-ului este caracterizată de o incertitudine considerabilă” și în pofida faptului că „nu ar fi înțelept ca evaluarea perspectivelor economice să se bazeze pe o singură abordare”48, Consiliul ECOFIN a adoptat o astfel de abordare unică, și anume metoda funcției de producție.
This methodology uses a pre‐defined functional form for the production function and estimates potential output by combining, after removing their cyclical component, the capital stock, the labour force and the to‐ tal productivity of factors. 
Această metodă utilizează o formulă funcțională predefinită pentru funcția de producție și estimează producția potențială combinând stocul de capital, forța de muncă și productivitatea totală a factorilor, după eliminarea componentei ciclice din aceste elemente.
The same production function applies to all Member States: a Cobb‐Douglas func‐ tion with an output elasticity of labour equal to 0.65 and an output elasticity of capital equal to 0.35. 
Pentru toate statele membre se aplică aceeași funcție de producție, și anume funcția Cobb-Douglas, unde elasticitatea producției în raport cu factorul muncă este egală cu 0,65, iar elasticitatea producției în raport cu factorul capital este de 0,35.
These values were obtained using ‘the mean wage share for the EU15 over the period 1960‐2003 [...] as the estimate for the output elasticity of labour, which gives a value of 0.63 [...] and, by definition, 0.37 for the output elas‐ ticity of capital.’ 
Aceste valori au fost obținute utilizând „o pondere medie a salariilor pentru țările UE-15 în perioada 1960-2003 [...] ca estimare a elasticității producției în raport cu factorul muncă, rezultatul obținut fiind de 0,63 [...] ceea ce înseamnă, prin definiție, o valoare de 0,37 pentru elasticitatea producției în raport cu capitalul”.
However, ‘since these values are close to the conventional mean values of 0.65 and 0.35, the latter are imposed for all countries.’49 Revisions of potential output estimates are triggered by the adjustment of past data and the use of new data on output and expected output, but also by other technical issues and underlying hypotheses – such as ex‐ pected changes in inflation. 
Totuși, „având în vedere faptul că aceste valori sunt apropiate de valorile medii convenționale de 0,65 și, respectiv, 0,35, acestea din urmă vor fi utilizate pentru toate țările”49. Revizuirea estimărilor cu privire la producția potențială este determinată de ajustarea datelor anterioare și de utilizarea de noi date privind producția și producția estimată, dar și de alți factori tehnici și ipoteze subiacente, cum ar fi variațiile preconizate ale inflației.
48 UK Office for Budget Responsibility (the UK’s fiscal council), Briefing paper No 2 ‘Estimating the output gap’, April 2011. 
48 Oficiul pentru responsabilitate bugetară din Regatul Unit (Consiliul fiscal al Regatului Unit), Nota de informare nr. 2, Estimating the output gap, aprilie 2011.
Box 10 Observations 60 93 This is why potential output estimates are subject to frequent and possibly signif‐ icant revisions which may also affect past estimates. 
Caseta 10 Observații 60 93 Aceste explicații arată de ce estimările cu privire la producția potențială fac obiectul unor revizuiri frecvente și posibil semnificative, care pot afecta și estimările anterioare.
Actual output figures (both historical and forecast) may also be substantially revised. 
Valorile reale ale producției (atât date istorice, cât și previziuni) pot face de asemenea obiectul unor revizuiri substanțiale.
The result of all this is that the output gap is often revised and may fluctuate enormously – in some cases the magnitude of revision is greater than the previous estimate of the out‐ put gap itself. 
Astfel, deviația PIB-ului este o valoare revizuită adesea, care poate fluctua foarte mult – în anumite cazuri, amploarea revizuirii este mai mare decât chiar deviația estimată anterior.
Figure 9 illustrates this volatility. 
Această volatilitate este ilustrată în figura 9.
For example, the 2013 output gap in Cyprus was initially estimated in the 2011 forecast at ‐1.32 %; it fell to ‐6.16 % in the spring 2013 forecast and rose to ‐4.1 % in the spring 2014 forecast. 
De exemplu, deviația PIB-ului pentru Cipru în 2013 a fost estimată inițial în previziunea din 2011 la −1,32 %; această valoare a scăzut la −6,16 % în previziunile de primăvară din 2013 și a fost majorată la −4,1 % în previziunile din primăvara anului 2014.
Examples of volatility of the output gap in Commission’s forecasts 2.00 % 1.00 % 0.00 % - 1.00 % - 2.00 % - 3.00 % - 4.00 % - 5.00 % - 6.00 % - 7.00 % Note: A=autumn, S=spring, W=winter Source: Commission’s annual macroeconomic database (AMECO). 
Exemple de volatilitate a deviației PIB-ului în previziunile Comisiei 2,00 % 1,00 % 0,00 % – 1,00 % – 2,00 % – 3,00 % – 4,00 % – 5,00 % – 6,00 % – 7,00 % Notă: T = toamnă, P = primăvară, I = iarnă. Sursa: Baza de date macroeconomice anuale a Comisiei (AMECO).
2009 2010 2010 2011 2011 2012 2012 2013 2013 2013 2014 2014 ASASASAWSAWS Germany 2011 Italy 2012 Cyprus 2013 Figure 9 
2009 2010 2010 2011 2011 2012 2012 2013 2013 2013 2014 2014 TPTPTPTIPTIP Germania 2011 Italia 2012 Cipru 2013 Figura 9
Observations 61 94 The bottom‐up approach is also somewhat complex, owing mainly to the dif‐ ficulty in defining the impact of revenue measures and to the ‘no policy change’ benchmark against which government actions will be assessed. 
Observații 61 94 Abordarea de tip ascendent este și ea destul de complexă, în special deoarece impactul măsurilor privind veniturile este greu de definit, dar și pentru că măsurile luate de guvern sunt evaluate în raport cu un scenariu de „menținere a politicilor actuale”.
The Commis‐ sion’s scrutiny/certification of the estimated budgetary impact of fiscal measures inevitably depends on information and figures provided by the national authori‐ ties. 
Controlul/certificarea Comisiei cu privire la impactul bugetar estimat al măsurilor bugetare depinde în mod inevitabil de informațiile și de cifrele comunicate de autoritățile naționale.
It is impossible for the Commission to adequately assess the accuracy of these figures with the resources it makes available for the task. 
Or, cu resursele pe care le alocă acestei sarcini, Comisia nu poate evalua în mod corespunzător corectitudinea cifrelor furnizate.
The Commission’s analyses of the impact of fiscal measures lack transparency... 
Analizele realizate de Comisie cu privire la impactul măsurilor bugetare nu sunt suficient de transparente, ...
95 The increased complexity of the rules for assessing effective action has widened the Commission’s scope for interpretation and discretion. 
95 Complexitatea crescută a normelor de evaluare a caracterului eficace al măsurilor a extins marja de interpretare și de discreție aflată la dispoziția Comisiei.
As a result its analyses have become less transparent. 
Ca rezultat, analizele acesteia au devenit mai puțin transparente.
96 With regard to the top‐down approach, it is not possible to recalculate the struc‐ tural effort without access to certain key data which were not shared in full with the Member States until the 2015 spring forecast and have still not been made public (see paragraphs 74 and 75). 
96 În ceea ce privește abordarea „descendentă”, efortul structural nu poate fi recalculat în lipsa accesului la anumite date esențiale care nu au fost comunicate în totalitate statelor membre înainte de previziunile de primăvară din 2015 și care nu au fost făcute publice nici acum (a se vedea punctele 74 și 75).
97 The Commission used the bottom‐up approach for France in May 2013. 
97 Comisia a utilizat abordarea de tip ascendent pentru Franța în mai 2013.
This methodology enabled the Commission to judge that France had taken effec‐ tive action and to extend its EDP deadline. 
Această metodă a permis Comisiei să considere că Franța luase măsuri eficace; în consecință, termenul stabilit în cadrul PDE a fost prelungit.
However, the methodology was not endorsed by the Council until June 2014. 
Trebuie remarcat însă că această metodă nu a fost validată de Consiliu decât în iunie 2014.
In addition, the impact assessment of revenue measures is a projection, not an ex‐post assessment, and therefore may be overly optimistic compared with the actual outcomes. 
În plus, evaluarea impactului măsurilor privind veniturile este o proiecție și nu o evaluare ex post; prin urmare, este posibil ca aceasta să fie prea optimistă în comparație cu rezultatele reale.
Moreover, the impact of expenditure measures is assessed against a baseline identified by the Commission under the ‘no policy change’ assumption and is a matter for expert judgement. 
Mai mult, impactul măsurilor privind cheltuielile este evaluat în raport cu o situație de referință definită de Comisie plecând de la ipoteza „menți-nerii politicilor actuale” și este analizat pe baza raționamentelor experților.
Observations 62 98 The Commission has been making efforts to enhance transparency. 
Observații 62 98 Comisia a depus eforturi pentru a ameliora transparența.
In part since the 2014 spring forecast, and in full since the 2015 spring forecast, it has shared with Member States the information they need to replicate its effective action calculation. 
Parțial începând cu previziunile de primăvară din 2014 și integral începând cu previziunile de primăvară din 2015, Comisia a comunicat statelor membre informațiile de care acestea aveau nevoie pentru a reproduce calculul legat de măsurile eficace.
However, as most of this detailed information is not made public, an interested third party would not be able to replicate the assessment. 
Cu toate acestea, dat fiind că cea mai mare parte a acestor informații detaliate nu este publică, o eventuală parte terță interesată nu ar putea reproduce evaluarea.
99 In common with the EDP reporting documents submitted by national authorities (see paragraph 86), the Commission assessments reviewed by us contained no detailed (measure‐by‐measure) or quantified ex‐post assessment of the correc‐ tive measures implemented by Member States. ... and its conclusions are not always sufficiently clear or well‐founded 100 Since the entry into force of the ‘Six‐pack’, Member States placed under an EDP or granted an extension have been required to produce a report, within the follow‐ ing six months, on the corrective action taken (see Figure 7 in paragraph 85). 
99 La fel ca documentele de raportare pentru PDE prezentate de autoritățile naționale (a se vedea punctul 86 de mai sus), evaluările Comisiei examinate de Curte nu conțineau o evaluare detaliată (măsură cu măsură) sau o evaluare cuantificată ex post a măsurilor corective luate de statele membre. ... iar concluziile sale nu sunt întotdeauna suficient de clare sau bine fundamentate 100 După intrarea în vigoare a „pachetului privind guvernanța economică”, statele membre care făceau obiectul unei PDE sau cărora le fusese acordată o prelungire a termenului erau obligate să prezinte un raport, în termen de șase luni, cu privire la măsurile corective luate (a se vedea figura 7 de la punctul 85).
This concerned two Member States in the sample (Malta and France in October 2013). 
Două state membre din eșantion au fost vizate de această obligație (Malta și Franța în octombrie 2013).
In both cases, we found that the conclusions of the Commission’s assessment were based on incomplete data. 
În ambele cazuri, Curtea a constatat că concluziile evaluării Comisiei se bazau pe date incomplete.
In particular: (i) the Commission pointed out that Malta (EDP deadline end of 2014) failed to meet the EDP requirements for 2014 in both nominal and structural terms, and that neither the report on action taken nor the draft budgetary plan provided sufficient detail about the discretionary measures underpinning the budgetary targets; (ii) the Commission’s top‐down assessment showed that, in France (extended EDP deadline end of 2015), the structural effort was insufficient for both 2013 and 2014, but the adjusted structural effort was on target. 
Mai exact: (i) Comisia a subliniat faptul că Malta (termenul-limită fixat în cadrul PDE era sfârșitul anului 2014) nu a reușit să îndeplinească cerințele aferente PDE pentru 2014 nici în termeni nominali și nici în termeni structurali și că raportul cu privire la măsurile luate și proiectul de plan bugetar nu conțineau suficiente detalii cu privire la măsurile discreționare de la baza obiectivelor bugetare; (ii) evaluarea de tip „descendent” a Comisiei a arătat că, în Franța (termenul fixat în cadrul PDE a fost prelungit până la sfârșitul anului 2015), efortul structural s-a dovedit a fi insuficient atât pentru 2013, cât și pentru 2014, dar efortul structural ajustat era pe drumul cel bun.
In accordance with the rules, a bottom‐up analysis was also carried out to confirm whether the Member State had taken effective action. 
În conformitate cu normele în vigoare, s-a procedat și la o analiză de tip ascendent pentru a se confirma dacă statul membru luase măsuri eficace.
However, the second analy‐ sis showed that for both years the structural effort fell short of the Council recommendations (i.e. the budgetary impact of new discretionary measures was insufficient). 
A doua analiză a arătat însă că, pentru cei doi ani, efortul structural nu a respectat recomandările Consiliului (altfel spus, impactul bugetar al noilor măsuri discreționare nu a fost suficient).
As for 2015, the last year of the EDP period, the Commission warned that ‘a significant set of measures on top of those already specified will be needed to ensure that the target for 2015 is reached’. 
În ceea ce privește anul 2015, ultimul an al perioadei acoperite de PDE, Comisia a avertizat că „pentru a asigura atingerea obiectivului pentru 2015, va fi nevoie de un număr semnificativ de măsuri în plus față de cele prevăzute deja”.
As a matter of fact, France missed that target. 
În realitate, Franța nu a îndeplinit acest obiectiv.
Notwithstanding these comments on both Malta and France, the Commission’s conclusion for both reports on action taken was that the Member State ‘has taken effective action and no further steps in the procedure are needed at present’. 
În pofida acestor observații formulate în ceea ce privește Malta și Franța, concluzia Comisiei referitoare la cele două rapoarte privind măsurile luate a fost că statele membre „au întreprins măsuri concrete și că în cazul acestor țări nu mai sunt necesare acțiuni suplimentare în cadrul procedurii de deficit excesiv”.
Observations 63 101 The Commission argued that the assessment of the report on action taken is retrospective. 
Observații 63 101 Comisia a susținut că evaluarea raportului privind măsurile luate are o natură retrospectivă.
However, this is not in line with the rules set out in the Vademe‐ cum on the SGP (paragraph 232 ‘...the Commission examines [the Member State’s report on action taken] to see whether the Member State has complied with the Article 126(7) recommendations. 
Acest lucru nu este însă în conformitate cu normele stabilite în Vademecumul privind PSC [punctul 232: „... Comisia examinează [raportul statului membru privind măsurile luate] pentru a analiza dacă statul membru a respectat recomandările prevăzute la articolul 126 alineatul (7).
This is done by assessing whether the Member State is forecast to meet all the nominal targets, according to the Commission forecasts’), and it also means that setting unambitious targets for the first year of an EDP (when the report falls due) could turn the assessment of the report on action taken into a mere formality that provides no added value. 
În acest scop, se evaluează dacă este probabil ca statul membru să atingă toate țintele nominale, în conformitate cu previziunile Comisiei”] și înseamnă în același timp că stabilirea unor obiective nu foarte ambițioase pentru primul an acoperit de o procedură (cu alte cuvinte, pentru anul în care trebuie prezentat raportul) ar putea transforma evaluarea raportului privind măsurile luate într-o simplă formalitate care nu aduce nicio valoare adăugată.
In this respect we note, for example, that the Council recommendations issued in June 2013 required France that year to achieve a headline deficit equal to the forecast made for 2013 in the EEF underlying the EDP recommendations, and required only those discretionary measures which the Member State had already approved in its most recent budget at that time. 
În acest sens, Curtea a observat, de exemplu, că în recomandările Consiliului emise în iunie 2013 se cerea Franței să atingă pentru anul respectiv un deficit global egal cu cifra din previziunile economice europene pentru 2013 care stau la baza recomandărilor PDE. De asemenea, erau cerute doar acele măsuri discreționare pe care statul membru le aprobase deja în cel mai recent buget al său de la momentul respectiv.
Lastly, the requisite structural effort was simply derived from the headline budget target. 
În fine, efortul structural necesar era pur și simplu derivat din obiectivul bugetar global.
102 The assessment of effective action should allow the procedure to be stepped up if the Member State is missing, or is forecast to miss, all the targets (headline deficit, structural effort, adjusted structural effort and bottom‐up targets). 
102 Evaluarea caracterului eficace al măsurilor luate ar trebui să ducă la o accelerare a procedurii în cazul în care statul membru nu îndeplinește sau se estimează că nu va îndeplini toate țintele stabilite (deficitul global, efortul structural, efortul structural ajustat și obiectivele „ascendente”).
How‐ ever, we found that this was not the case with the ongoing assessments (‘regular monitoring’) that were made of France50 on the occasion of the 2014 spring and autumn forecasts: although France was missing all its targets, the procedure was not stepped up (see Annex VI). 
Curtea a constatat însă că acest lucru nu s-a întâmplat în cazul evaluărilor continue („monitorizare cu regularita-te”) realizate pentru Franța50 cu ocazia previziunilor din toamna și din primăvara anului 2014: deși această țară nu îndeplinea niciuna dintre țintele fixate, procedura nu a fost accelerată (a se vedea anexa VI).