natgillin/translations-raw huggingface dataset:
From 2014 to 2020, the scheme will be partly financed to a total of €12.7 billion from the EU budget through the ESF and a dedicated Youth Employment initiative. • Commission’s support of youth action teams: redirection of ESF funding achieved, but insufficient focus on results (17/2015) - assessed whether the redirection of ESF funding benefited from proposals developed in 2012 by the youth action teams on how to achieve faster and more effective results for young unemployed people through ESF spending. 
În perioada 2014-2020, garanția va fi parțial finanțată cu suma totală de 12,7 miliarde de euro de la bugetul UE, prin intermediul Fondului social european și al unei Inițiative privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor. • Sprijinul acordat de Comisie în contextul echipelor de acțiune pentru tineri: s-a reușit o redirecționare a fondurilor în cadrul FSE, însă nu s-a pus un accent suficient pe rezultate (RS nr. 17/2015) – în acest raport special, Curtea a evaluat dacă propunerile elaborate în 2012 de către echipele de acțiune pentru tineri cu privire la modalitățile prin care să se obțină rezultate mai rapide și mai eficace pentru tinerii șomeri prin intermediul cheltuielilor FSE au servit la redirecționarea fondurilor aferente FSE.
The audit found that the youth action teams set up by the Commission did succeed in redirecting money towards support for young people, but they made only limited proposals. 
În urma auditului, s-a constatat că echipele de acțiune pentru tineri create de Comisia Europeană au reușit redirecționarea de fonduri către sprijinirea tinerilor, dar aceste echipe au elaborat doar propuneri limitate.
The Commission provided advice to the Member States, but its support was limited by the level and quality of information available to it. 
Statele membre au beneficiat de consiliere din partea Comisiei, însă acest sprijin consultativ a fost limitat de cantitatea și de calitatea informațiilor disponibile.
While the initiative led to the reprogramming and reallocation of ESFs, the Commission’s assessment of operational programme amendments focused mainly on their impact on the budget. 
Inițiativa reprezentată de echipele de acțiune pentru tineri a avut drept rezultat realocarea și reprogramarea de fonduri în cadrul Fondului social european, dar evaluarea realizată de Comisie cu privire la propunerile de modificare a programelor operaționale s-a axat în principal pe impactul lor bugetar.
Expectations for such initiatives need to be better managed where there is a potential gap between what is promised and what can realistically be delivered by the Commission. 
Așteptările de la acest tip de inițiative trebuie să fie mai bine gestionate acolo unde există un posibil decalaj între ceea ce se promite și ceea ce poate realiza efectiv Comisia.
The Commission set up youth action teams in 2012, as part of its youth opportunities initiative. 
Comisia Europeană a înființat echipele de acțiune pentru tineri în 2012 în cadrul Inițiativei sale privind oportunitățile pentru tineri.
The teams brought together national and Commission experts in the eight Member States with the highest levels of youth unemployment. 
Echipele erau formate din experți din cadrul Comisiei și de la nivel național din cele opt state membre cu cele mai mari rate ale șomajului în rândul tinerilor.
The initiative concerned almost €10 billion of ESFs still available in the Member States concerned. 
Inițiativa a acoperit suma de aproximativ 10 miliarde de euro rămasă încă disponibilă în cadrul Fondului social european pentru statele membre vizate.
Our activities 21 Natural resources €417 billion Sustainable growth: natural resources This budgetary heading covers the EU’s common agricultural and fisheries policies, rural development and environmental measures. 
Activitățile Curții 21 100 80 60 40 20 0 Resurse naturale 417 de miliarde de euro 39 % Creștere durabilă: resurse naturale Această rubrică a bugetului acoperă politica agricolă comună a UE și politica sa în domeniul pescuitului, dezvoltarea rurală și măsurile de mediu.
Three quarters of the spending involves direct spending to farmers and support for agricultural markets. 
Trei sferturi din cheltuieli iau forma plăților directe către fermieri și a sprijinului pentru piețele agricole.
A further fifth goes for rural development. 
O cincime din sumă este alocată pentru dezvoltarea rurală.
The planned expenditure for 2014-2020 represents almost 39 % of the total EU budget for the whole programming period, which is €417 billion. 
Cheltuielile planificate pentru acest domeniu în perioada 2014-2020 se ridică la 417 miliarde de euro, ceea ce reprezintă aproape 39 % din bugetul total al UE pentru întreaga perioadă de programare.
The budget for 2015 was €56 billion. 100 80 60 40 20 0 39 % • Technical assistance: what contribution has it made to agriculture and rural development? 
Bugetul pentru 2015 a fost de 56 de miliarde de euro. • Care a fost contribuția asistenței tehnice în domeniul agriculturii și dezvoltării rurale? (RS nr.
(4/2015) - examined the use of technical assistance funds in agriculture and rural development during the 2007-2013 programming period. 
4/2015) – în acest raport special, Curtea a examinat modul de utilizare a fondurilor acordate pentru asistență tehnică în domeniul agriculturii și dezvoltării rurale în perioada de programare 2007-2013.
It focused on the regularity, effectiveness and efficiency of funding at the Commission and in the Member States. 
Auditul s-a concentrat asupra corectitudinii, eficacității și eficienței finanțării la nivelul Comisiei și în statele membre.
The audit found that neither the European Commission nor the Member States were able to demonstrate how well the use of technical assistance in agriculture and rural development policy had contributed to budgetary efficiency and to the objectives of the common agricultural policy. 
În urma auditului, s-a constatat că nici Comisia Europeană și nici statele membre nu puteau să demonstreze în ce măsură utilizarea asistenței tehnice acordate în domeniul agriculturii și al politicii de dezvoltare rurală contribuise la asigurarea eficienței bugetare și la îndeplinirea obiectivelor urmărite de politica agricolă comună.
Rural networks, which aim to increase cooperation, knowledge sharing and innovation in the agricultural sector, are a very suitable vehicle for technical assistance. 
Rețelele rurale, care urmăresc dezvoltarea cooperării, a schimbului de cunoștințe și a inovării în sectorul agricol, reprezintă o destinație foarte potrivită pentru asistența tehnică.
But in most cases resources intended for capacity building had been used to shore up general administrative budgets. 
Totuși, în cele mai multe cazuri, resursele destinate dezvoltării capacităților fuseseră utilizate pentru a sprijini bugetele administrative generale.
The Commission should clarify the scope and application of technical assistance from Member States in the area of rural development and monitor implementation closely. 
Comisia ar trebui să clarifice sfera și modul de aplicare a asistenței tehnice în statele membre în domeniul dezvoltării rurale și să monitorizeze îndeaproape implementarea acesteia.
For the 2007-2013 period, the Member States planned to use €1.5 billion of technical assistance funding from the EU budget, up to a ceiling of 4 % of the national rural development envelope. 
În perioada 2007-2013, statele membre au planificat să utilizeze fonduri în valoare de 1,5 miliarde de euro alocate pentru asistență tehnică din bugetul UE, în limita a 4 % din pachetul financiar alocat statului respectiv pentru dezvoltarea rurală.
For the 2014-2020 period, that figure has increased to around €1.9 billion. 
Pentru perioada 2014-2020, valoarea fondurilor programate pentru asistență tehnică a crescut la aproximativ 1,9 miliarde de euro.
Our activities 22 • Are financial instruments a successful and promising tool in the rural development area? 
Activitățile Curții 22 • Reprezintă instrumentele financiare o soluție de succes și de perspectivă pentru domeniul dezvoltării rurale?
(5/2015) - focused on whether financial instruments (loan and guarantee funds) implemented under EU rural development policy had been well designed and managed in the 2007-2013 programming period. 
5/2015) – în acest raport special, Curtea a urmărit să verifice dacă instrumentele financiare (împrumuturi și fonduri de garantare) introduse în cadrul politicii UE de dezvoltare rurală fuseseră bine concepute și gestionate în perioada de programare 2007-2013.
The audit found that the instruments had so far been unsuccessful. This was mainly because they were overcapitalised and did not fulfil their potential in terms of the desired leverage and revolving effects. 
În urma auditului, s-a constatat că aceste instrumente nu se dovediseră deocamdată a fi o soluție de succes, în mare parte pentru că erau supracapitalizate și pentru că nu și-au atins potențialul maxim în ceea ce privește efectele dorite de pârghie și de reînnoire.
No clear case was made for setting up financial instruments in the 2007-2013 programming period. 
Justificările aduse în favoarea creării instrumentelor financiare în perioada de programare 2007-2013 nu erau clare.
There was no reliable quantifiable information to justify the types of financial instrument established, determine demand for financial instruments in the field of agriculture and show that the amount of capital earmarked for the fund was appropriate. 
Nu erau disponibile informații cuantificabile fiabile care să justifice tipul de instrument financiar creat, care să determine care era cererea de instrumente financiare în domeniul agriculturii și care să demonstreze că cuantumul de capital alocat fondului în cauză era adecvat.
Better incentives should be given for Member States to set up financial instruments for rural development and stimulate demand from farmers or other beneficiaries, and appropriate standards and targets for leverage and revolving effects should be set for 2014-2020. 
Ar trebui să se ofere stimulente mai puternice statelor membre pentru crearea de instrumente financiare consacrate domeniului dezvoltării rurale și să se stimuleze cererea din partea fermierilor sau a altor beneficiari; de asemenea, ar trebui stabilite standarde și niveluri-țintă adecvate pentru efectul de pârghie și pentru efectul de reînnoire pentru perioada 2014-2020.
The EU and the Member States had invested around €700 million in rural development guarantee and loan funds by the end of 2013. 
Până la sfârșitul anului 2013, UE și statele membre investiseră aproximativ 700 de milioane de euro în fonduri de garantare și de împrumut pentru domeniul dezvoltării rurale.
For the 2014-2020 period, the Commission wants Member States to commit themselves to at least a twofold increase in their use. 
Pentru perioada 2014-2020, Comisia invită statele membre să se angajeze la cel puțin o dublare a gradului de utilizare a instrumentelor financiare.
Performance audit in focus: The integrity and implementation of the EU ETS (6/2015) The European Union emissions trading scheme (EU ETS) is somewhat different from other policies and programmes we audit in that it does not receive significant funding from the EU budget. 
Un audit al performanței în detaliu: Integritatea și implementarea schemei EU ETS (RS nr. 6/2015) Schema UE de comercializare a certificatelor de emisii (EU ETS) este oarecum diferită față de alte politici și programe auditate de Curte prin aceea că nu primește o finanțare importantă de la bugetul UE.
On the other hand, it does have a very strong impact on the policy implementation across the EU and on the quality of life of citizens. 
Pe de altă parte, această schemă are însă un impact foarte puternic asupra implementării politicilor în UE și asupra calității vieții cetățenilor.
Introduced in 2005, the EU ETS is often cited as the reference model for emerging climate change policy and emissions trading schemes elsewhere in the world. 
Introdusă în 2005, schema EU ETS este citată adesea ca model de referință pentru politicile emergente în domeniul schimbărilor climatice și pentru schemele de comercializare a emisiilor din alte părți ale lumii.
So one would expect there to be a good framework involving market regulation and oversight, legal certainty and systems for dealing with fundamental information. 
Ne-am putea deci aștepta să existe un cadru corespunzător pentru această schemă, care să prevadă reglementarea și supravegherea pieței, certitudine juridică și sisteme pentru prelucrarea informațiilor fundamentale.
Furthermore the ‘nuts and bolts’ of the implementation systems should be sufficiently tight. 
Totodată, „structura de rezistență” a sistemelor de implementare ar trebui să fie suficient de solidă.
In late 2013, our auditors set out to examine the framework for protecting the integrity of the EU ETS and the systems for actually implementing the scheme in the Commission and the Member States up to phase II (end 2012). 
La sfârșitul anului 2013, Curtea a demarat o analiză a cadrului existent pentru protecția integrității EU ETS și a sistemelor prin care Comisia și statele membre au pus efectiv în aplicare EU ETS până în faza II (sfârșitul anului 2012).
This was prompted by the risks in creating a functioning market to achieve the EU’s climate change policy, and the difficulties in controlling such an intangible activity (‘how to measure hot air?’). 
Această analiză a fost determinată de riscurile legate de crearea unei piețe funcționale pentru realizarea obiectivelor politicii UE privind clima, precum și de dificultățile inerente controlului unei activități atât de intangibile („cum se poate măsura aerul cald?”).
Our auditors assessed whether the EU ETS was managed adequately. 
Auditorii au evaluat dacă schema EU ETS era gestionată în mod adecvat.
Not only did they carry out desk reviews and interviews with the officials involved in managing the EU ETS at the European Commission in Brussels, but they also went to five Member States — Germany, France, Italy, Poland and the United Kingdom — to visit the relevant authorities. 
În acest scop, ei au procedat la analize documentare și au desfășurat interviuri cu funcționarii implicați în gestionarea schemei la nivelul Comisiei Europene la Bruxelles. De asemenea, auditorii s-au deplasat în cinci state membre – Germania, Franța, Italia, Polonia și Regatul Unit – pentru a se întâlni cu autoritățile competente.
In addition, they reviewed the documents for two others — Greece and Spain — and consulted experts in the field. 
Pe lângă aceasta, auditorii au examinat documentele privind alte două state membre – Grecia și Spania – și au consultat experți în domeniu.
They also obtained evidence by testing the data from the documents at national authorities, which related to 150 installations selected from these seven countries, and an analysis of data from the EU’s transaction log. 
În plus, auditorii au obținut probe examinând datele provenite din documentele furnizate de autoritățile naționale cu privire la 150 de instalații selectate din aceste șapte țări și efectuând o analiză a datelor existente în Registrul de tranzacții al Uniunii Europene.
Our activities 23 They could not visit the actual installations as these do not get EU money to operate the scheme, so our institution does not have audit access rights. 
Activitățile Curții 23 Auditorii nu au putut vizita instalațiile respective deoarece acestea nu primesc fonduri UE pentru a implementa schema. Prin urmare, Curtea de Conturi Europeană nu are drepturi de acces în vederea realizării unui audit.
The evidence our auditors obtained pointed to a lack of oversight of the emissions market and also of cooperation between regulators. 
Probele obținute de auditori au revelat o lipsă de supraveghere pe piața emisiilor, precum și o cooperare insuficientă între autoritățile de reglementare.
By way of illustrating our specific findings, our auditors found that the actual legal definition of allowances should be better clarified and that procedures to open ETS accounts on the EU registry and to monitor transactions were inadequate to provide sufficient controls against abuse. 
Ca exemplu de constatări specifice formulate, auditorii au observat, printre altele, că actuala definiție juridică a certificatelor ar trebui să fie clarificată mai bine și că procedurile de deschidere a conturilor ETS în registrul UE și de monitorizare a tranzacțiilor erau inadecvate pentru a garanta un control suficient împotriva abuzurilor.
This was a ‘catch-22’ situation — Member States could not monitor cross-border transactions effectively because they did not have direct access to the central database, but the Commission could not monitor them either because it had no regulatory basis to do so. 
A fost identificată aici o situație paradoxală – statele membre nu puteau monitoriza în mod eficace tranzacțiile transfrontaliere deoarece nu aveau acces direct la baza de date centrală, iar Comisia nu putea nici ea să le monitorizeze, întrucât nu dispunea de o bază legală în acest sens.
Our auditors also found that the systems for monitoring and reporting emissions were not harmonised and showed control weaknesses, as well as inadequate guidance by the Commission and reporting by both Commission and the Member States. 
De asemenea, auditorii au constatat că sistemele de monitorizare și de raportare a emisiilor nu erau armonizate și prezentau deficiențe în ceea ce privește controlul, că îndrumarea oferită de Comisie nu era adecvată și că raportarea asigurată de Comisie și de statele membre era nesatisfăcătoare.
As a result of our findings, we concluded that the framework for protecting market integrity was not sufficiently robust and that there were significant implementation weaknesses in the previous phase, some of which also require further action in the current phase. 
Potrivit concluziilor Curții formulate în urma constatărilor de audit, cadrul elaborat pentru protejarea integrității pieței nu era suficient de solid, iar implementarea EU ETS în faza sa anterioară a fost afectată de deficiențe semnificative, unele dintre acestea necesitând și ele luarea unor măsuri suplimentare în faza actuală.
Despite the above problems, our report makes clear that this innovative scheme has been continually improved. 
În pofida problemelor menționate mai sus, raportul Curții arată cu claritate faptul că această schemă inovatoare a cunoscut o ameliorare continuă.
The debate and reforms about the ETS, which were ongoing at the time when the report was published, focus on its effectiveness and on how to deal with the surplus. 
Dezbaterea și reformele legate de EU ETS, aflate în curs la momentul publicării raportului Curții, se concentrează pe eficacitatea acestei scheme și pe modul de tratare a excedentului.
This audit did not address these issues. 
Auditul Curții nu a acoperit aceste aspecte.
But with this report we show that attention also has to be given to basic questions of market integrity and implementation, so that the EU can be confident that this flagship policy is better equipped to deliver on emission reductions and low carbon technologies. 
Totuși, prin intermediul raportului său, Curtea a arătat că trebuie să se acorde de asemenea atenție chestiunilor fundamentale legate de integritatea pieței și de implementarea schemei, astfel încât UE să aibă certitudinea că această politică emblematică a sa este mai bine echipată pentru a obține rezultatele scontate în ceea ce privește reducerea emisiilor și tehnologiile cu emisii reduse de dioxid de carbon.
We made a number of practical recommendations to both the Commission and Member State authorities, which can help them improve market integrity and implementation of the system, making it a stronger tool for achieving climate change targets by 2020 and beyond. 
Curtea a adresat atât Comisiei, cât și autorităților din statele membre, o serie de recomandări practice care pot contribui la îmbunătățirea integrității pieței și a implementării schemei, astfel încât aceasta să devină un instrument mai puternic în sprijinul îndeplinirii obiectivelor legate de schimbările climatice până în 2020 și dincolo de această dată.
In response to our report, the Commission agreed that any significant remaining issues in emission market regulation and oversight should be addressed in order to improve market integrity where necessary, with reassurance that many improvements are already in place for phase III (2013-2020) and specifically address our observations. 
Ca răspuns la raportul Curții, Comisia Europeană a admis faptul că, în vederea îmbunătățirii integrității pieței acolo unde este necesar, ar trebui rezolvate orice probleme reziduale semnificative legate de reglementarea și de supravegherea pieței emisiilor, precizând totodată că numeroase ameliorări au fost deja introduse pentru faza III (2013-2020) și că acestea răspund în mod specific observațiilor formulate de Curte.
The report generated significant interest from the media and was presented at a press briefing to EU-accredited journalists in Brussels. 
Raportul a suscitat un viu interes în mass-media și a fost prezentat în cadrul unei conferințe de presă organizate la Bruxelles cu jurnaliștii acreditați pe lângă UE.
The media in the EU and across the world reported that the EU ETS requires more oversight to improve the carbon market and more protection from market abuse, including risks of VAT-fraud which were still ongoing. 
Presa din UE și din întreaga lume a relevat că schema ETS a Uniunii Europene necesită o mai bună supraveghere în vederea îmbunătățirii pieței carbonului, precum și o protecție consolidată împotriva abuzurilor de piață, în special împotriva riscurilor de fraudă în materie de TVA, care erau în continuare foarte prezente.
As is the case for all our special reports, the Member responsible for the report, Kevin Cardiff, presented it to the European Parliament’s Committee on Budgetary Control, and also to the environment committees of the Parliament and the Council, in order to share insights which can be used in future decisions on the relevant rules and regulations. 
Așa cum se procedează în cazul tuturor rapoartelor speciale, membrul Curții responsabil pentru raportul în cauză, domnul Kevin Cardiff, a prezentat acest document în fața Comisiei pentru control bugetar a Parlamentului European, precum și în comisiile pentru mediu din cadrul Parlamentului și din cadrul Consiliului, cu scopul de a proceda la un schimb de opinii care să poată fi utilizat pentru deciziile viitoare legate de normele și reglementările aplicabile.
The Parliament and the Council welcomed our observations and recommendations and will consider any future proposals for possible improvements to the integrity and implementation of the scheme. 
Parlamentul European și Consiliul au salutat observațiile și recomandările din raportul Curții și vor examina orice viitoare propuneri vizând ameliorarea integrității și a implementării schemei.
Audit team (left to right): Stefan Den Engelsen, Emese Fésűs, Kevin Cardiff, Colm Friel. 
Echipa de audit (de la stânga la dreapta): Stefan Den Engelsen, Emese Fésűs, Kevin Cardiff, Colm Friel.
Our activities 24 • Are the Fisheries Partnership Agreements well managed by the Commission? 
Activitățile Curții 24 • Sunt acordurile de parteneriat în domeniul pescuitului bine gestionate de către Comisie?
(11/2015) - evaluated whether the agreements are well managed. 
11/2015) – în acest raport special, Curtea a evaluat dacă acordurile de parteneriat în domeniul pescuitului sunt bine gestionate.
The audit assessed the negotiation and the implementation of the agreements, the Commission’s monitoring of catches and the selection and control of the actions funded. 
În cadrul auditului, s-a evaluat atât modul în care au fost negociate și puse în aplicare acordurile, cât și monitorizarea asigurată de Comisie cu privire la capturi și procedurile de selecție și de control al acțiunilor finanțate.
The audit found that although the agreements were generally well managed, the tonnage negotiated was often higher than the catches reported from previous periods. 
Potrivit constatărilor auditului, deși acordurile au fost în general bine gestionate, tonajele negociate erau adesea mai mari decât capturile raportate pentru perioadele anterioare.