natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EXECUTIVE SUMMARY V. The Court recommends that: Ū the Commission and the Member States should better clarify, justify and report on agri-environment sub-measures; Ū the Commission should assess more rigorously key elements in rural development programmes before approving them; Ū for the next programming period the Commission should consider whether: Ū agri-environment expenditure should be more precisely targeted; Ū there should be a higher rate of EU contribution for sub-measures with a higher environmental potential; Ū there should be a clear distinction between simple and more demanding agri-environment sub-measures; and Ū the Member States should be more proactive in managing agri-environment payments. 8 Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
SINTEZĂ V. Curtea formulează următoarele recomandări: Ū Comisia şi statele membre ar trebui să îmbunătăţească clarificarea şi justificarea submăsurilor de agromediu, ca şi raportarea cu privire la aceste submăsuri; Ū Comisia ar trebui să evalueze în mod mai riguros elementele-cheie ale programelor de dezvoltare rurală anterior aprobării acestor programe; Ū referitor la următoarea perioadă de programare, Comisia ar trebui să analizeze următoarele aspecte: Ū dacă ar trebui ca finanţarea pentru agromediu să facă obiectul unei direcţionări mai precise; Ū dacă ar trebui să existe o rată mai mare de contribuţie UE pentru submăsurile care prezintă un potenţial ecologic superior; Ū dacă ar trebui să existe o distincţie clară între submăsurile de agromediu „simple” şi submăsurile de agromediu „mai solicitante” şi Ū dacă statele membre ar trebui să îşi asume un rol mai proactiv în gestionarea plăţilor de agromediu. 8 Raportul special nr. 7/2011 – Este sprijinul pentru agromediu bine conceput şi bine gestionat?
9 INTRODUCTION AGRICULTURE AND ENVIRONMENT — AN AMBIVALENT PARTNERSHIP 1. 
9 INTRODUCERE AGRICULTURĂ ŞI MEDIU – UN PARTENERIAT AMBIVALENT 1.
Since the 1970s and 1980s there has been rising concern about the adverse effects of agriculture on the environment. 
Începând cu anii ’70 şi ’80, au existat tot mai multe preocupări privind efectele defavorabile ale agriculturii asupra mediului.
These concern, inter alia, the increasing specialisation of farms, the use of fertilisers and pesticides, high stocking densities and, in particular in the southern Member States, the extension of irrigated areas. 
Acestea vizează, printre altele, specializarea sporită a exploataţiilor, utilizarea de îngrăşăminte şi pesticide, densităţile ridicate ale efectivelor şi, mai ales în statele membre sudice, extinderea suprafeţelor irigate.
Price guarantees for agricultural products previously offered under the common agricultural policy have encouraged these intensive farming practices. 
Garanţiile de preţ pentru produse agricole, oferite anterior în cadrul politicii agricole comune, au încurajat aceste practici agricole intensive.
Certain types of extensive farming, on the other hand, can preserve the environmental assets of the countryside. 
În schimb, anumite tipuri de agricultură extensivă pot ocroti patrimoniul ecologic al zonelor rurale.
The abandonment of extensive farms and their land is becoming an increasing problem in some regions of the European Union (EU), with negative impacts on biodiversity and landscape diversity, also leading to a higher risk of forest fires. 
Abandonarea exploataţiilor extensive şi a terenurilor aferente devine o problemă tot mai mare în unele regiuni ale Uniunii Europene (UE), ceea ce creează un impact negativ asupra biodiversităţii şi asupra diversităţii peisajelor şi duce, de asemenea, la creşterea riscului de incendii forestiere.
EU SUPPORT FOR AGRI-ENVIRONMENT PAYMENTS 3. 
SPRIJINUL UE PENTRU PLĂŢI DE AGROMEDIU 3.
Since 1987, the EU has co-financed the Member States’ agri-environment payments in order to address the dual challenge of reducing the negative effects of intensive agriculture and maintaining the positive effects of extensive agriculture. 
Începând din 1987, UE cofinanţează plăţile de agromediu ale statelor membre pentru a face faţă dublei provocări de a reduce efectele negative ale agriculturii intensive şi de a menţine efectele pozitive ale agriculturii extensive.
The purpose of these payments is to ‘further encourage farmers and other land managers to serve society as a whole by introducing or continuing to apply agricultural production methods compatible with the protection and improvement of the environment, the landscape and its features, natural resources, the soil and genetic diversity’ 1. 
Scopul acestor plăţi este să „continue să încurajeze agricultorii şi alţi gestionari de terenuri să exercite o reală funcţie în serviciul întregii societăţi, prin introducerea sau menţinerea unor metode de producţie agricolă compatibile cu protecţia şi ameliorarea mediului, a peisajelor şi a caracteristicilor acestora, a resurselor naturale, a solurilor şi a diversităţii genetice”1.
1 Recital 35 of Council Regulation (EC) No 1698/2005 of 20 September 2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) (OJ L 277, 21.10.2005, p. 
1 Considerentul 35 al Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului din 20 septembrie 2005 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) (JO L 277, 21.10.2005, p.
EU funds allocated to agri-environment payments for 2007–13: 22,2 billion euro Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
Fondurile UE alocate plăţilor de agromediu pentru perioada 2007-2013: 22,2 miliarde de euro Raportul special nr. 7/2011 – Este sprijinul pentru agromediu bine conceput şi bine gestionat?
Since 2000, agri-environment payments have been part of the EU’s rural development policy, which is implemented through rural development programmes prepared by the Member States for a period of seven years. 
Începând din 2000, plăţile de agromediu fac parte din politica UE de dezvoltare rurală, care este implementată prin programe de dezvoltare rurală elaborate de statele membre pentru perioade de şapte ani.
It is mandatory for the Member States to include agri-environment payments in their programmes and, for the current period, covering 2007–13, Member States have allocated 22,2 billion euro in EU funds to them. 
Este obligatoriu ca statele membre să includă plăţi de agromediu în programele lor, iar pentru perioada curentă, care cuprinde intervalul 2007-2013, statele membre au alocat pentru acestea fonduri UE în valoare de 22,2 miliarde de euro.
Figure 1 shows allocations by Member State. 
Figura 1 prezintă alocările aferente fiecărui stat membru.
Actual EU expenditure for the financial year 2009 amounted to 2,5 billion euro, and to 7,7 billion euro for the first half of the programming period (1 January 2007–1 July 2010) 2. 
Cheltuielile efective ale UE pentru exerciţiul financiar 2009 s-au ridicat la 2,5 miliarde de euro, iar cele pentru prima jumătate a perioadei de programare (1 ianuarie 2007–1 iulie 2010), la 7,7 miliarde de euro2.
2 The amounts of 2,5 and 7,7 billion euro represent a normal expenditure pattern. 
2 Sumele de 2,5, respectiv 7,7 miliarde de euro corespund unui profil normal de realizare a cheltuielilor.
The initial allocation for agri-environment in 2007 (20,2 billion euro) was increased by 2 billion euro following the review of the CAP (in the context of the health check and the recovery package). 
Suma care fusese alocată iniţial (în 2007) pentru agromediu, respectiv 20,2 miliarde de euro, a fost majorată cu 2 miliarde de euro în urma reexaminării PAC (în contextul „bilanţului de sănătate” şi al pachetului de măsuri de redresare).
In addition, expenditure in 2007 and 2008 was relatively low because the programmes were still being approved. 
În plus, cheltuielile din 2007 şi 2008 au fost relativ scăzute, întrucât aprobarea programelor era încă în curs.
10 FIGURE 1 EU FUNDS ALLOCATED TO AGRI-ENVIRONMENT PAYMENTS (2007–13) (AS APPROVED IN RURAL DEVELOPMENT PROGRAMMES BY DECEMBER 2009) 2 500 2 000 1 500 1 000 500 0 Source: Agriculture and Rural Development DG: Rural Development in the European Union — Statistical and Economic Information — Report 2009, December 2009 (Section 4.1.1 EAFRD Overview of the Financial Plans). Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
10 FIGURA 1 FONDURILE UE ALOCATE PLĂŢILOR DE AGROMEDIU (2007-2013) (CONFORM DATELOR PRIVIND SUMELE CARE FUSESERĂ APROBATE ÎN PROGRAMELE DE DEZVOLTARE RURALĂ PÂNĂ ÎN DECEMBRIE 2009) 2 500 2 000 1 500 1 000 500 0 Sursa: DG AGRI: Rural Development in the European Union - Statistical and Economic Information - Report 2009 (Dezvoltarea rurală în Uniunea Europeană – Informaţii statistice şi economice – Raport 2009), decembrie 2009 (Secţiunea 4.1.1 EAFRD – Overview of the Financial Plans) Raportul special nr. 7/2011 – Este sprijinul pentru agromediu bine conceput şi bine gestionat?
Belgium Bulgaria Czech Republic Denmark Germany Estonia Ireland Greece Spain France Italy Cyprus Latvia Lithuania Luxembourg Hungary Malta Netherlands Austria Poland Portugal Romania Slovenia Slovakia Finland Sweden United Kingdom Million euro 
Belgia Bulgaria Republica Cehă Danemarca Germania Estonia Irlanda Grecia Spania Franţa Italia Cipru Letonia Lituania Luxemburg Ungaria Malta Ţările de Jos Austria Polonia Portugalia România Slovenia Slovacia Finlanda Suedia Regatul Unit Millioane de euro
Agri-environment payments are generally implemented through contracts between a public body in the Member States and a beneficiary (farmer or land manager). 
Plăţile de agromediu sunt în general implementate prin contracte încheiate între un organism public din statele membre şi un beneficiar (fermier sau gestionar de teren).
These contracts, which normally cover five to seven years, detail the commitments that the beneficiary is required to enter into. 
Aceste contracte, care în mod normal acoperă intervale cuprinse între cinci şi şapte ani, detaliază angajamentele pe care beneficiarul trebuie să şi le asume.
These commitments cover a wide range of farming practices which can be grouped as set out below. 
Aceste angajamente acoperă o gamă largă de practici agricole, care pot fi grupate în modul prezentat mai jos.
11 Main groups of farming practices for agri-environment payments o Organic farming (see glossary) o Integrated production (see glossary) o Other extensification of farming systems: fertiliser reduction, pesticide reduction and extensification of livestock farming o Crop rotation, maintenance of set-aside areas o Action to prevent or reduce soil erosion o Genetic resources (local breeds in danger of being lost to farming, plants under threat of genetic erosion) o Biodiversity conservation and enhancement actions o Upkeep of the landscape including the conservation of historical features on agricultural land o Water-related actions (apart from nutrient management) such as buffer strips, field margins, wetland management. 6. 
11 Principalele categorii de practici agricole pentru plăţile de agromediu o Agricultură ecologică (a se vedea glosarul) o Producţie integrată (a se vedea glosarul) o Alte acţiuni de extensificare a sistemelor de exploatare agricolă: reducerea îngrăşămintelor, reducerea pesticidelor şi extensificarea exploatării şeptelului o Rotaţia culturilor, întreţinerea terenurilor retrase din producţia agricolă o Acţiuni de prevenire sau de reducere a eroziunii solului o Resurse genetice (rase locale în pericol de dispariţie din agricultură, plante ameninţate de eroziunea genetică) o Acţiuni de conservare şi sporire a biodiversităţii o Întreţinerea peisajelor, inclusiv conservarea trăsăturilor istorice pe terenurile agricole o Acţiuni legate de apă (cu excepţia gestionării substanţelor nutritive), precum fâşii-tampon, răzoare şi gestionarea zonelor umede 6.
A fundamental principle for agri-environment payments is that the decision to apply for and conclude a contract is voluntary for farmers. 
Un principiu fundamental pentru plăţile de agromediu este faptul că decizia de a solicita şi de a încheia un contract este voluntară pentru fermieri.
This means that the level of payments must be sufficiently attractive in relation to the commitments to be fulfilled and associated costs. 
Aceasta înseamnă că nivelul plăţilor trebuie să fie suficient de atrăgător în raport cu angajamentele care trebuie îndeplinite şi cu cheltuielile asociate.
Support paid to the beneficiaries must be based solely on additional costs and income foregone as the result of agri-environmental commitments; there is also the possibility to include transaction costs. 
Ajutorul plătit beneficiarilor trebuie să se bazeze exclusiv pe costurile suplimentare şi pe pierderile de venituri rezultate în urma angajamentelor de agromediu; există, de asemenea, posibilitatea de a include costurile induse.
Agri-environment payments cannot compensate farmers for practices that have been made compulsory by law. 
Plăţile de agromediu nu pot recompensa fermierii pentru practicile care au fost făcute obligatorii prin lege.
The situation against which additional commitments are measured entails a ‘baseline’ or ‘reference level’. 
Situaţia pe baza căreia se măsoară angajamentele suplimentare necesită un anumit „etalon” sau un „nivel de referinţă”.
The expected environmental benefits above this level can vary significantly, and depend principally on how demanding the farming practices concerned are. 
Peste acest nivel, beneficiile ecologice scontate pot varia în mod semnificativ şi depind, în principal, de cât de exigente sunt practicile agricole în cauză.
See Figure 2 for further details. 
A se vedea figura 2 pentru mai multe detalii.
Such a distinction is based on the concept that the two approaches have a fundamentally different logic to implement agri-environment payments: the areas on which the sub-measures apply are different as are the number of beneficiaries concerned, the budgetary and administrative costs incurred, the applicable management rules and the expected effects. 
Această distincţie se bazează pe ideea că cele două abordări au la bază logici fundamental diferite în ceea ce priveşte implementarea plăţilor de agromediu: submăsurile aferente fiecăreia din aceste două abordări se aplică pe suprafeţe diferite, iar numărul de beneficiari, costurile bugetare şi administrative, normele de gestionare şi efectele scontate diferă şi ele de la o abordare la alta.
These well-established ways of analysing agri-environment sub-measures do not appear in the legislation, leaving the choice of which approach to use, depending on the context and the nature of the problems, to the responsible authorities. 
Aceste modele de analiză a submăsurilor de agromediu, care sunt de altfel bine încetăţenite, nu figurează în legislaţie, astfel că autorităţile competente pot alege în mod liber abordarea dorită, în funcţie de context şi de natura problemelor.
The Communication from the Commission 4 launching the debate for the period post-2013 proposes as an option that simple, generalised agri-environmental actions will be part of direct payments. 
În comunicarea elaborată de Comisie4 în vederea lansării dezbaterii privind perioada de după 2013, se propune opţiunea de a include în cadrul plăţilor directe acţiunile de agromediu care au o formă simplă şi generalizată.
Picture 1: Example of agri-environment in England showing, from left to right, a parcel with wheat, a strip of untreated ‘headland’ and a strip sown with a ‘wild bird seed mix’. 3 The Commission’s ‘Impact Assessment of rural development programmes in view of post-2006 rural development policy’ (Agriculture and Rural Development DG, Final Report submitted by EPEC, November 2004) mentions on page 85 that ‘this ‘narrow and deep’ or ‘broad and shallow’ debate has been prominent since the introduction of agri-environment policy, and both approaches are evident among current agri-environment programmes’.Thisdistinction is included in various other evaluation reports for the European Commission, as early as 1998 (evaluation of Regulation (EEC) No 2078/92 (document Agriculture and Rural Development DG VI/7655/98). 
Fotografia 1: exemplu de acţiuni de agromediu în Anglia: de la stânga la dreapta, o parcelă cu grâu, o fâşie de teren „netratat” situată la extremitatea culturii agricole şi o fâşie semănată cu un „amestec de seminţe pentru păsările sălbatice” 3 În documentul Comisiei intitulat Impact Assessment of rural development programmes in view of post-2006 rural development policy („Evaluare de impact cu privire la programele de dezvoltare rurală în lumina politicii de dezvoltare rurală post-2006”) (DG Agricultură, raport final întocmit de EPEC, noiembrie 2004), se menţionează, la pagina 85, că „această oscilaţie între «restrâns şi profund» şi «larg şi neaprofundat» reprezintă o temă centrală încă de la introducerea politicii de agromediu, ambele abordări putând fi observate în practică în cadrul programelor curente de agromediu”.
4 ‘The CAP towards 2020: Meeting the food, natural resources and territorial challenges of the future’, COM(2010) 672 final of 18 November 2010. 
4 „PAC în perspectiva anului 2020: cum răspundem provocărilor viitorului legate de alimentație, resurse naturale şi teritorii”, COM(2010) 672 final, 18 noiembrie 2010.
12 © European Union, source: European Court of Auditors. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
12 © Uniunea Europeană, sursa: Curtea de Conturi Europeană Raportul special nr. 7/2011 – Este sprijinul pentru agromediu bine conceput şi bine gestionat?
9. Basic agri-environment sub-measures can be a cost-effective way of implementing agri-environment payments when it is necessary to take action over a wide area. 
9. Prin intermediul submăsurilor „de bază”, plăţile de agromediu se pot implementa în condiţiile unui bun raport cost-eficacitate atunci când este necesar să se intervină la nivelul unei suprafeţe mari.
These sub-measures are characterised by simple and generalised actions (e.g. maintenance of grassland, green cover of agricultural land) and a high number of beneficiaries. 
Aceste submăsuri sunt caracterizate prin acţiuni simple şi generalizate (de exemplu, întreţinerea păşunilor, acoperirea cu înveliş vegetal a terenurilor agricole) şi un număr mare de beneficiari.
Because demands on farmers are limited the aid amounts are relatively low. 
Deoarece fermierii nu trebuie să răspundă decât unor cerinţe limitate, valoarea ajutoarelor este relativ redusă.
13 FIGURE 2 Environmental benefits for the most demanding requirements Reference level Around 7,3 million farmers (on 160 million hectares) who must fulfil mandatory requirements INTERVENTION LOGIC OF AGRI-ENVIRONMENT PAYMENTS Level of effort Around 600 000 farmers receiving agri-environment payments (on 17,5 million hectares) who have to fulfil requirements going beyond the mandatory ones Number of beneficiaries, land area Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 10. 
13 FIGURA 2 Beneficiile ecologice aferente cerinţelor celor mai ridicate Nivelul de referinţă Aproximativ 7,3 milioane de fermieri (pe 160 de milioane ha) care trebuie să îndeplinească cerinţe obligatorii LOGICA DE INTERVENŢIE PENTRU PLĂŢILE DE AGROMEDIU Nivelul de efort Aproximativ 600 000 de fermieri care beneficiază de plăţi de agromediu (pe 17,5 milioane ha) şi care trebuie să satisfacă cerinţe suplimentare faţă de cele obligatorii Numărul de beneficiari, suprafaţa de teren Raportul special nr. 7/2011 – Este sprijinul pentru agromediu bine conceput şi bine gestionat?
More demanding sub-measures, on the contrary, can be tailored to local circumstances and require more complex and demanding types of farm management. 
10. Submăsurile „mai solicitante” permit, dimpotrivă, adaptarea la circumstanţele locale şi necesită tipuri mai complexe şi mai solicitante de gestionare a exploataţiilor agricole.
Member States generally implement these schemes in more limited geographical areas 5, involving smaller numbers of beneficiaries. 
În general, statele membre implementează aceste scheme în zone geografice mai restrânse5, iar numărul de beneficiari este mai mic.
Because more substantial demands are made of the farmers, causing higher costs and/or loss of income, the aid amounts are relatively high. 
Deoarece fermierii trebuie să facă faţă unor cerinţe mai complexe, care presupun costuri mai ridicate şi/sau pierderi mai mari de venituri, valoarea ajutoarelor este relativ ridicată.
Because of the higher requirements, tailored to specific areas, more demanding sub-measures have the potential to deliver greater environmental benefits per hectare supported, but at a higher cost. 
Datorită cerinţelor mai ridicate, adaptate în funcţie de zonă, submăsurile „mai solicitante” au potenţialul de a genera beneficii ecologice mai mari, pe hectar asistat, însă cu un cost mai ridicat.
The Commission and Member States share the management of the agri-environment payments. 
Comisia şi statele membre îşi împart gestionarea plăţilor de agromediu.
The Commission appraises and approves the rural development programmes prepared and submitted by Member States. 
Comisia evaluează şi aprobă programele de dezvoltare rurală elaborate şi transmise de către statele membre.
The Member States adopt all the legislative, statutory and administrative provisions required to ensure that funds are spent correctly. 
Statele membre adoptă toate dispoziţiile legislative, statutare şi administrative necesare pentru a asigura o cheltuire corectă a fondurilor.
The farmers (or land managers) enter into a contract with the relevant Member State Managing Body and are responsible for actually applying the farming practices in accordance with the terms of this contract. 
Fermierii (sau gestionarii de terenuri) încheie un contract cu organismul de management relevant de la nivelul statului membru şi sunt responsabili de aplicarea efectivă a practicilor agricole în conformitate cu termenii acestui contract.
5 An exception is organic farming, which is one of the most demanding types of farm management, but is implemented over a large geographical area. 
5 O excepţie o reprezintă agricultura ecologică, care este unul dintre cele mai solicitante tipuri de gestionare a exploataţiilor agricole, însă este implementată pe o suprafaţă geografică extinsă.
14 Agri-environment payments in brief o Encourage farmers to apply agricultural production methods compatible with the protection of the environment. o Key EU policy on which around 2,5 billion euro of EU funds per year is spent. o Mandatory for the Member States but voluntary for farmers. o Commitments must exceed a reference level. o Payments are based on additional costs and income foregone, with the possibility of including transaction costs. 
14 Plăţile de agromediu, pe scurt o Încurajează fermierii să aplice metode de producţie agricolă compatibile cu protecţia mediului o Politică de bază a Uniunii Europene, pentru care se cheltuiesc anual circa 2,5 miliarde de euro din fondurile UE o Obligatorii pentru statele membre, însă voluntare pentru fermieri o Angajamentele trebuie să depăşească un nivel de referinţă. o Plăţile sunt bazate pe costurile suplimentare şi pe pierderile de venituri, cu posibilitatea de a include costurile induse.
Incentives are forbidden. o Management responsibilities are shared between the Commission and the Member States. PREVIOUS AUDITS OF THE COURT 12. 
Stimulentele sunt interzise o Responsabilităţile de gestionare sunt împărţite între Comisie şi statele membre AUDITURI ANTERIOARE ALE CURŢII 12.
The main ones are mentioned in Annex I. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
Principalele deficienţe constatate în cadrul auditurilor anterioare figurează în anexa I. Raportul special nr. 7/2011 – Este sprijinul pentru agromediu bine conceput şi bine gestionat?
15 AUDIT SCOPE AND APPROACH 13. 
15 SFERA ŞI ABORDAREA AUDITULUI 13.
The purpose of this audit is to determine whether agri-environment schemes are well designed and managed. 
Prin intermediul acestui audit, Curtea a dorit să determine dacă schemele de agromediu sunt bine concepute şi bine gestionate.