natgillin/translations-raw huggingface dataset:
On the other hand, from the 7 % of reported irregularities, the Member State qualified a high share (60 %) as suspected fraud. 
Pe de altă parte, din acest procent de 7 % de nereguli raportate, statul membru a calificat un procent ridicat (60 %) drept suspiciuni de fraudă.
25 The Commission has issued several guidelines19 on reporting irregularities and flagging them as suspected fraud. 
25 Comisia a publicat o serie de orientări19 privind raportarea neregulilor și semnalarea acestora drept suspiciuni de fraudă.
However, reporting still varies among Member States. 
Cu toate acestea, raportarea variază în continuare în rândul statelor membre.
These definitions are important for determining precisely when an irregularity must be flagged as fraudulent (suspected fraud). 
Definițiile acestora sunt importante pentru a determina cu exactitate momentul în care o neregulă trebuie semnalată ca fiind de natură frauduloasă (suspiciune de fraudă).
The table in Annex 4 shows that some Member States only qualify irregularities as suspected fraud after a final court decision, while others much earlier in the proceeding. 
Tabelul din anexa 4 arată că unele state membre califică neregulile ca fiind suspiciuni de fraudă numai după pronunțarea unei hotărâri judecătorești definitive, în timp ce altele fac acest lucru mult mai devreme în cadrul procedurii.
26 In order to place greater emphasis on detecting and reporting fraud, in 2015 OLAF introduced two new indicators: the ‘fraud detection rate’ (FDR), which is the value of suspected or established fraud detected in a Member State as a percentage of the total payments made in that country for a given period and the fraud frequency level (FFL), which is the number of suspected or established fraud cases in a Member State as a percentage of the total number of irregularities detected in that country for a given period. 
26 Pentru a pune un accent mai puternic pe detectarea și raportarea fraudei, în 2015, OLAF a introdus doi noi indicatori: „rata de detectare a fraudelor” (RDF), care constituie valoarea suspiciunilor de fraudă sau a fraudelor confirmate detectate într-un stat membru exprimată ca procent din totalul plăților efectuate în țara respectivă într-o anumită perioadă și „nivelul de frecvență a fraudei”(NFF), care reprezintă numărul de cazuri de suspiciuni de fraudă sau de fraude confirmate într-un stat membru exprimat ca procent din numărul total al neregulilor detectate în țara respectivă într-o anumită perioadă.
A similar indicator was created for non-fraudulent irregularities (the ‘irregularity detection rate’ or IDR and the ‘irregularity frequency level’ or IFL). 
Un indicator similar a fost creat pentru neregulile nefrauduloase („rata de detectare a neregulilor” sau RDN și „nivelul de frecvență a neregulilor” sau NFN).
Figure 5 includes information on each Member State’s FDR and IDR for the Cohesion area for the period 2007-2013. 
Figura 5 include informații cu privire la rata de detectare a fraudelor și la rata de detectare a neregulilor din fiecare stat membru, în domeniul coeziunii, pentru perioada 2007-2013.
27 These indicators highlight that there are significant disparities in the level (value and number of cases) of irregularities and fraud detected and reported by Member States. 
27 Acești indicatori evidențiază faptul că există diferențe importante în ceea ce privește nivelul (valoarea și numărul cazurilor) de nereguli și de fraude detectate și raportate de statele membre.
For example, ten Member States reported less than ten suspected fraud cases throughout the whole 2007-2013 programme period, and twelve Member States had fraud detection rates of less than 0.1 %. 
De exemplu, 10 state membre au raportat mai puțin de 10 cazuri de suspiciuni de fraudă în întreaga perioadă de programare 2007-2013 și 12 state membre au avut rate de detectare a fraudelor de sub 0,1 %.
Eight Member States categorised more than 10 % of all reported irregularities as suspected fraud, while for 14 other Member States, it was less than 5 %. 
Opt state membre au clasificat peste 10 % din totalul neregulilor raportate ca fiind suspiciuni de fraudă, în timp ce pentru alte 14 state membre procentul a fost de sub 5 %.
28 The Commission considers that the significant differences between Member States in terms of reporting on fraud and irregularity may be linked to the national system set-up to counter fraud rather than just to non-harmonised reporting. 
18 28 Comisia consideră că diferențele semnificative dintre statele membre în ceea ce privește raportarea fraudei și a neregulilor pot fi legate de sistemul național instituit pentru combaterea fraudei, mai degrabă decât exclusiv de raportarea nearmonizată.
A more detailed analysis on the underlying reasons for these differences was not available from the Commission. 
Comisia nu a pus la dispoziție o analiză mai detaliată cu privire la motivele care stau la baza acestor diferențe.
29 A further indication of problems with reporting or detection is that the correlation between official statistics on reported fraud detection rates and the results of corruption risk indicators is weak (Figure 5): some countries scoring low on Transparency International’s Corruption Perception Index (CPI) or the Index of Public Integrity (IPI), and hence considered less transparent, report very few or even zero fraud cases. 
29 Un alt indiciu al problemelor legate de raportare sau de detectare este faptul că corelația dintre statisticile oficiale privind ratele de detectare a fraudelor raportate și rezultatele indicatorilor de risc de corupție este slabă (figura 5): unele țări care înregistrează valori mici ale indicelui de percepție a corupției (IPC) al Transparency International sau ale indicelui de integritate publică (IIP) și, prin urmare, considerate mai puțin transparente, raportează foarte puține sau chiar zero cazuri de fraudă.
These delegated regulations are adopted based on the powers conferred by the relevant basic acts, one of which is the Common Provisions Regulation (Article 122). Figure 5 – Irregularity and fraud detection rate per Member State versus CPI, IPI and Eurobarometer results 19 Slova kia Czechia Spain Greece Romania Latvia Bulgaria Netherlands United Kingdom Austria Lithuania Ireland Malta Poland Italy Slovenia Belgium Hungary Estonia Portugal Cyprus Germany Sweden France Luxembourg Denmark Croatia Finla nd Irregularity detection rate 0.0% 2.5% 5.0% 7.5%10.0% Fraud detection rate 0.0% 2.5% 5.0% 7.5%10.0% CPI 2012-2016 average* EU avg 64 0 50 100 IPI 2015 +2017 average** EU avg 8.33 "EU fraud ... rather frequent?"*** EU avg 71.6 % 0 5 10 0% 50% 100% * Transparency international’s Corruption Perception Index (CPI) ranks countries by their perceived levels of corruption, as determined by expert assessments and opinion surveys. 
19 Figura 5 – Rata de detectare a neregulilor și rata de detectare a fraudelor pentru fiecare stat membru, în raport cu indicele de percepție a corupției (IPC), cu indicele de integritate publică (IIP) și cu rezultatele sondajului Eurobarometru Rata de detectare a neregulilor Slovacia Cehia Spa nia Grecia România Letonia Bulgaria Țărilede Jos Regatul Unit Austria Lituania Irlanda Malta Polonia Italia Slovenia Belgia Ungaria Estonia Portugalia Cipru Germania Suedia Franța Luxemburg Danemarca Croația Finla nda 0,0% 2,5% 5,0% 7,5% 10,0% Rata de detectare a fraudelor 0,0% 2,5% 5,0% 7,5%10,0% Media IPC 2012-2016* Media UE64 0 50 100 MediaIIP 2015 + 2017** Media UE 8,33 „Fraudele EU ... mai degrabă frecvente?”*** Media UE 1,6 % 0 5 10 0% 50% 100% 7 * Indicele de percepție a corupției (IPC) al Transparency International clasifică țările în funcție de nivelurile de corupție percepute ale acestora, astfel cum sunt determinate prin evaluări ale unor experți și prin sondaje de opinie.
Ranking is on a scale from 100 (very clean) to 0 (highly corrupt). ** The index of public integrity (IPI) is a composite index consisting of six components: judicial independence, administrative burden, trade openness, budget transparency, e-citizenship and press freedom. 
Clasificarea se face pe o scară de la 100 (foarte curat) la 0 (extrem de corupt). ** Indicele integrității publice (IIP) este un indice compozit compus din șase elemente: independența justiției, povara administrativă, deschiderea comerțului, transparența bugetară, e-cetățenia și libertatea presei.
It aims to give an objective and comprehensive picture of the state of control of corruption in 109 countries. 
Scopul acestuia este să ofere o imagine obiectivă și cuprinzătoare a nivelului de control al corupției în 109 țări.
Ranking is on a scale from 1 (low control of corruption) to 10 (high control of corruption). *** The 2015 Eurobarometer measures the perception of EU citizens. 
Clasificarea se face pe o scară de la 1 (nivel redus de control al corupției) la 10 (nivel ridicat de control al corupției). *** Sondajul Eurobarometru din 2015 măsoară percepția cetățenilor UE.
Q1_B. Defrauding the EU budget: The scale of the problem is rather frequent? 
Q1_B. Defraudarea bugetului UE: Amploarea problemei... este mai degrabă frecventă?
20 30 The Commission does not carry out comprehensive checks on the quality of data reported in the IMS; nor does it ask Member State authorities to provide assurance as to the reliability of the data reported. 
20 30 Comisia nu efectuează controale cuprinzătoare cu privire la calitatea datelor raportate în IMS și nici nu solicită autorităților statelor membre să furnizeze o asigurare cu privire la fiabilitatea datelor raportate.
Partial checks on compliance with reporting obligations are performed within the framework of system audits. 
Verificări parțiale privind respectarea obligațiilor de raportare sunt efectuate în cadrul auditurilor de sistem.
31 Neither OLAF nor any other body within the Commission gathers information on criminal cases linked to EU financial interests investigated by national authorities. 
31 Nici OLAF, nici vreun alt organism din cadrul Comisiei nu colectează informații cu privire la cauzele penale legate de interesele financiare ale UE care sunt investigate de autoritățile naționale.
Member States have their own systems for recording cases under investigation, and nearly half of them do not differentiate between financial crimes affecting national interests and those affecting EU interests. 
Statele membre au propriile sisteme de înregistrare a cazurilor aflate în curs de investigare și aproape jumătate dintre acestea nu fac diferența între infracțiunile financiare care afectează interesele naționale și cele care afectează interesele UE.
As a result, neither the Commission nor such Member States have data on fraud in EU spending as a separate category. 
În consecință, nici Comisia, nici statele membre respective nu dispun de date privind fraudele legate de cheltuielile UE ca o categorie separată.
32 In the area of expenditure, directly managed by the Commission, the value of suspected fraudulent spending is based on amounts flagged as fraudulent and recorded in the Commission’s accounting system. 
32 În domeniul cheltuielilor gestionate în mod direct de către Comisie, valoarea cheltuielilor suspectate a fi frauduloase se bazează pe sumele semnalate ca fiind frauduloase și înregistrate în sistemul contabil al Comisiei.
We found that some data is not included in the value of suspected fraudulent spending. 
Curtea a constatat că anumite date nu sunt incluse în valoarea cheltuielilor suspectate a fi frauduloase.
In some cases, the Commission claims back fraudulent money by offsetting this amount against future claims without establishing a formal recovery order. 
În unele cazuri, Comisia solicită restituirea sumelor încasate în mod fraudulos prin compensarea lor cu cereri de rambursare viitoare, fără a emite un ordin de recuperare oficial.
These cases are not always flagged as fraudulent, even though the Commission’s guidelines require this. 
Aceste cazuri nu sunt întotdeauna semnalizate ca frauduloase, chiar dacă orientările Comisiei impun acest lucru.
In addition, some suspected fraudulent cases do not require an OLAF investigation, but are followed-up by DGs through audits. 
În plus, unele cazuri de suspiciuni de fraudă nu necesită o investigație a OLAF, dar sunt monitorizate de direcțiile generale prin intermediul auditurilor.
These cases are not always included in the reported value of fraudulent spending. 
Aceste cazuri nu sunt întotdeauna incluse în valoarea raportată a cheltuielilor frauduloase.
The Commission has not yet established clear guidelines on how to compile this data. 
Comisia nu a elaborat încă orientări clare cu privire la modul în care trebuie compilate aceste date.
The Commission told us that it did not consider victimisation, encounter or perception surveys to be suitable tools for providing better insight into the overall scale of EU subsidy fraud, because an EU budget fraud victim survey would entail considereable costs and it is not clear to whom such sociological questions should be addressed. 
Comisia a comunicat Curții că nu a considerat sondajele în rândul victimelor sau al eventualilor martori ai infracțiunilor ori sondajele având ca obiect percepția fraudei ca fiind instrumente adecvate pentru a oferi o mai bună cunoaștere a amplorii globale a fraudelor legate de subvențiile UE, deoarece efectuarea unui sondaj în rândul victimelor fraudelor legate de bugetul UE ar genera costuri considerabile și nu este clar cui ar trebui adresate astfel de întrebări sociologice.
34 However, perception and experience-based studies have been used for measuring corruption, which is also a hidden crime. 
34 Cu toate acestea, s-au utilizat studii bazate pe percepție și pe experiență pentru măsurarea corupției, care este, de asemenea, o infracțiune ascunsă.
Widely accepted indicators of corruption include Transparency International’s corruption perception index and the World Bank’s control of corruption indicator (WB-CCI). 
Indicatorii de corupție acceptați pe scară largă includ indicele de percepție a corupției al Transparency International 21 și indicele de control al corupției al Băncii Mondiale (WB-CCI).
These indexes use the results of perception-based studies. 
Acești indici utilizează rezultatele studiilor bazate pe percepție.
Such surveys are not carried out to replace official statistics, but rather to complement them. 
Astfel de sondaje nu se efectuează pentru a înlocui statisticile oficiale, ci mai degrabă pentru a le completa.
21 35 On top of perception-based surveys, there have also been some recent studies estimating the level of corruption risk or control of corruption using objective administrative data21. 
35 Pe lângă sondajele bazate pe percepție, s-au efectuat și unele studii recente care estimează nivelul riscului de corupție sau nivelul de control al corupției prin utilizarea unor date administrative obiective21.
36 Within the area of Cohesion, DG REGIO has initiated a study assessing the quality of government at regional level, using public procurement data. 
36 În domeniul coeziunii, DG REGIO a inițiat un studiu de evaluare a calității guvernării la nivel regional, utilizând datele privind achizițiile publice.
One of the performance indicators measured was the control of corruption risks (Box 1). 
Unul dintre indicatorii de performanță măsurați a fost controlul riscurilor de corupție (caseta 1).
Having a view of regional or sectoral variation in this connection is crucial for understanding corruption risks and managing them effectively. 
Luarea în considerare a diferențelor de la nivel regional sau sectorial în acest context este esențială pentru înțelegerea riscurilor de corupție și pentru gestionarea eficace a acestora.
Box 1 Study on the quality of government at regional level, using public procurement data In 2017, DG REGIO initiated a region-by-region study on public procurement performance in EU Member States, using an innovative corruption risk indicator developed by the DIGIWHIST research project at the University of Cambridge. 
Caseta 1 Studiu privind calitatea guvernării la nivel regional, utilizând datele privind achizițiile publice În 2017, DG REGIO a inițiat un studiu pe regiuni privind performanța în domeniul achizițiilor publice în statele membre ale UE, utilizând un indicator de risc de corupție inovator, dezvoltat în cadrul proiectului de cercetare DIGIWHIST la Universitatea din Cambridge.
This method uses big data from large-scale public procurement databases (Tender Electronic Daily), company registry data and financial and ownership data22. 
Această metodă utilizează volume mari de date care provin din baze de date la scară largă consacrate achizițiilor publice (Tenders Electronic Daily), date din registrul comerțului, precum și date financiare și date din registrele de proprietate22.
This corruption measurement method indicates that the variation between regions or sectors is greater than that between different countries, as comparing differences between countries masks a wide range of differences within those countries themselves. 
Această metodă de măsurare a corupției indică faptul că diferențele dintre regiuni sau sectoare sunt mai mari decât cele dintre diferite țări, deoarece compararea diferențelor dintre țări maschează o gamă largă de diferențe existente în interiorul țărilor respective.
37 These examples illustrate that it is in fact possible to gain insight into the scale of undetected fraud or corruption. 
37 Aceste exemple ilustrează faptul că, în realitate, este posibilă obținerea mai multor informații cu privire la amploarea fraudei nedetectate sau a corupției.
21 Fazekas, M., and Kocsis, G., (2017); Fazekas, M., Tóth, I. J., and King, P. L., (2016); Golden, M. and Picci, L. 
21 Fazekas, M. și Kocsis, G. (2017); Fazekas, M., Tóth, I. J. și King, P. L.
The Centre for Counter Fraud Studies at the University of Portsmouth has also developed a fraud loss measurement (FLM) method. 
Centrul pentru Studii privind Combaterea Fraudei de la Universitatea din Portsmouth a elaborat, de asemenea, o metodă de măsurare a pierderilor în caz de fraudă (fraud loss measurement method – FLM).
See Button, M. and Gee, J. 
A se vedea Button, M. și Gee, J.
22 Fazekas, M.and Kocsis, G. 
22 Fazekas, M. și Kocsis, G.
(2017); Fazekas, M., Tóth, I. J., and King, P. L.(2016); pp. 369-397. 
(2017); Fazekas, M., Tóth, I. J. și King, P. L. (2016); p. 369-397.
The Commission’s analysis of fraud patterns and fraud risks is insufficient 38 Knowledge of fraud patterns contributes to accurate and up-to-date fraud risk assessments and helps in identifying and applying the relevant controls to prevent and detect fraud. 
Analiza Comisiei privind tipurile de fraudă și riscurile de fraudă este insuficientă 38 Cunoașterea tipurilor de fraudă contribuie la evaluări exacte și actualizate ale riscului de fraudă și ajută la identificarea și aplicarea controalelor relevante pentru a preveni și a detecta frauda.
39 The Commission analyses the different types of fraud in order to comply with: o its annual obligation to present to the European Parliament and the Council a report on the measures taken by the Commission and the Member States in the fight against fraud and the result of these actions (in the PIF report) and its obligations under sectoral legislation; o the Commission’s internal control framework, which requires a fraud risk assessment. 
39 Comisia analizează diferitele tipuri de fraudă pentru a se conforma: o obligației sale de a prezenta anual Parlamentului European și Consiliului un raport privind măsurile adoptate de Comisie și de statele membre în combaterea fraudei și rezultatele acestor măsuri (în Raportul PIF), precum și obligațiilor sale impuse de legislația sectorială; o cadrului de control intern al Comisiei, care impune o evaluare a riscului de fraudă.
40 The 2016 PIF report includes a section on types of irregularities reported as fraudulent for both Funds in the area of Agriculture, and for the “Research and technological development” (R&TD) priority area for the period 2007-2013 in the case of the Structural Funds. 
40 Raportul PIF pe 2016 include o secțiune cu privire la tipurile de nereguli raportate ca fiind frauduloase pentru ambele fonduri din domeniul agriculturii, precum și pentru domeniul prioritar „cercetare și dezvoltare tehnologică” (CDT), pentru perioada 2007-2013, în cazul fondurilor structurale.
The report’s analysis of modus operandi includes different types of irregularities reported as fraudulent23. 
Analiza din cadrul raportului cu privire la modalitățile de operare include diferite tipuri de nereguli raportate ca fiind frauduloase23.
41 In addition to the PIF report, OLAF has also prepared several analyses, called ‘case compendiums’, covering the main fraud patterns, vulnerabilities and red flags. 
41 Pe lângă Raportul PIF, OLAF a elaborat, de asemenea, mai multe analize, denumite „culegeri de cazuri”, care acoperă principalele tipuri de fraudă, vulnerabilități și semnale de alertă.
These case compendiums provide a list of anonymised cases based on OLAF’s investigative work, together with data from Member States. 
Aceste culegeri de cazuri prezintă o listă de cazuri anonimizate din activitatea de investigare desfășurată de OLAF, împreună cu date provenite de la statele membre.
42 These are good examples of how OLAF’s investigative knowledge and other intelligence can be used to provide timely information on the key fraud threats to the EU budget. 
42 Acestea sunt exemple bune cu privire la modul în care cunoștințele OLAF în domeniul investigării și alte informații pot fi utilizate pentru a furniza în timp util informații cu privire la principalele amenințări legate de fraudă la adresa bugetului UE.
However, these compendiums are one-off documents that are not updated on a continuous basis. 
Culegerile menționate sunt însă documente punctuale, care nu sunt actualizate periodic.
OLAF has produced four such case compendiums related to fraud24, published in 2010, 2011, 2012 and 2013 respectively, but has not since published any update. 
OLAF a elaborat patru astfel de culegeri de cazuri legate de fraudă24, publicate în 2010, 2011, 2012 și, respectiv, 2013, dar de atunci nu a publicat nicio actualizare.
For example, the most recent case compendium for Structural Funds, published in 2011, concerns the 1994-1999 and 2000-2006 programme periods. 
De exemplu, cea mai recentă culegere de cazuri pentru fondurile structurale, publicată în 2011, se referă la perioadele de programare 1994-1999 și 2000-2006.
23 See for example the Commission working document SWD(2017) 266 final, part 2/2, table CP16, p. 
23 A se vedea, de exemplu, documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2017) 266 final, partea 2/2, tabelul CP16, p.
64 accompanying the 2016 PIF report. 
64, care însoțește Raportul PIF pe 2016.
24 In 2017, OLAF published a fifth case compendium related to internal investigations. 22 
24 În 2017, OLAF a publicat o a cincea culegere de cazuri, referitoare la investigații interne. 22
23 43 Currently, fraud risks are assessed at DG level. 
23 43 În prezent, riscurile de fraudă sunt evaluate la nivel de direcție generală.
No central fraud risk assessment is carried out for the Commission as a whole and there is no corporate fraud risk register. 
Nu se efectuează nicio evaluare centralizată a riscurilor de fraudă pentru Comisie în ansamblul său și nu există un registru al riscurilor de fraudă la nivel instituțional.
Such information should feed the Commission’s Anti-Fraud Strategy (CAFS). 
Aceste informații ar trebui să constituie baza Strategiei antifraudă a Comisiei (SAFC).
The CAFS, adopted in 2011, does not include any information on whether any underlying fraud risk analysis exists or on the results of such analysis. 
Strategia antifraudă a Comisiei, adoptată în 2011, nu include nicio informație cu privire la aspectul dacă există vreo analiză subiacentă a riscurilor de fraudă sau cu privire la rezultatele unei astfel de analize.
44 We reviewed the fraud risk assessments performed by seven Commission DGs. 
44 Curtea a examinat evaluările riscurilor de fraudă realizate de șapte direcții generale ale Comisiei.