natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These recommendations include the following: • Member States should develop new plans for the period after 2020. • The Commission should clarify the application of the State aid guidelines , as some Member States are interpreting them in a way which may limit their investment in broadband. 
Aceste recomandări includ următoarele: • Statele membre ar trebui să elaboreze planuri noi pentru perioada de după 2020. • Comisia ar trebui să clarifice aplicarea orientărilor privind ajutoarele de stat, întrucât unele state membre le interpretează într-un mod care ar putea limita investițiile lor în bandă largă.
It should also support Member States’ efforts to foster more competition in broadband service provision by incentivising the set up of appropriate networks and aggregating smaller projects into those of a critical size where appropriate. • The EIB should focus its support through the EFSI and the Connecting Europe Broadband Fund on small and medium size projects in areas where public sector support is most needed, in line with the aim of supporting riskier projects. 8 
Aceasta ar trebui, de asemenea, să sprijine eforturile statelor membre de a promova o concurență mai mare în furnizarea de servicii în bandă largă prin stimularea creării de rețele adecvate și prin agregarea proiectelor mai mici în proiecte de dimensiuni critice dacă este cazul. • BEI ar trebui să își axeze sprijinul acordat prin FEIS și prin Fondul pentru bandă largă din cadrul Mecanismului pentru interconectarea Europei asupra unor proiecte de dimensiuni mici și medii în zone în care este cea mai mare nevoie de sprijin din partea sectorului public, în conformitate cu scopul de a sprijini proiecte mai riscante. 8
INTRODUCTION Broadband and its importance 1. 
INTRODUCERE Banda largă și importanța acesteia 1.
Digital data via the internet is playing an increasingly large role in the lives of citizens, government and business. 
Transferul datelor digitale prin intermediul internetului joacă un rol din ce în ce mai important în viața cetățenilor, în administrația publică și în afaceri.
For Europe to remain competitive in the global economy, good levels of internet speed and access, as provided by broadband, are essential. 
Pentru ca Europa să rămână competitivă în economia globală, sunt esențiale niveluri bune de viteză a internetului și de acces la acesta, precum cele oferite de banda largă.
For example: • an increase of 10 % in broadband connections in a country could result in 1 % increase in GDP per capita per year1; • a 10 % increase in broadband connections could raise labour productivity by 1.5 % over the next five years2; and • investments in broadband will also help deliver quality education, promote social inclusion and benefit rural and remote regions. 
De exemplu: • o creștere cu 10 % a conexiunilor în bandă largă într-o țară poate antrena o creștere cu 1 % a PIB-ului per capita pe an1. • o creștere cu 10 % a conexiunilor în bandă largă ar putea crește productivitatea muncii cu 1,5 % în următorii cinci ani2 și • investițiile în bandă largă vor contribui, de asemenea, la asigurarea unei educații de calitate și la promovarea incluziunii sociale și vor aduce beneficii regiunilor rurale și îndepărtate.
Some stakeholders3 consider that broadband is so important that it should be seen as an essential utility, alongside other utilities such as road, water, electricity and gas. 
Unele părți interesate3 consideră că banda largă este atât de importantă încât ar trebui văzută ca o utilitate esențială, alături de alte utilități cum ar fi drumurile, apa, electricitatea și gazele.
The term ‘broadband’, in the context of internet access, does not have a specific technical meaning but is used to refer to any infrastructure for high-speed internet access that is always on and faster than traditional dial-up access. 
Termenul „bandă largă”, în contextul accesului la internet, nu are o semnificație tehnică specifică, ci este utilizat cu referire la orice infrastructură de acces la internet de mare viteză care este permanent în funcțiune și este mai rapidă decât accesul tradițional prin dial-up.
The Commission has defined three categories of download speeds: • ‘Basic broadband’ for speeds between 144 Kbps and 30 Mbps; • ‘Fast broadband’ for speeds between 30 and 100 Mbps; and L. Holt, M. Jamison, “Broadband and contributions to economic growth: lessons from the US experience”, Telecommunications Policy v. 33 p. 
Comisia a definit trei categorii de viteze de descărcare: L. Holt, M. Jamison, „Broadband and contributions to economic growth: lessons from the US experience”, în Telecommunications Policy, vol. 33, p.
See the revised version of the Digital Agenda for Europe (2012). 
A se vedea versiunea revizuită a Agendei digitale pentru Europa (2012).
For example, Intelligent Community Forum Canada and BDO Canada. 
De exemplu, Intelligent Community Forum Canada și BDO Canada.
• ‘Ultra-fast broadband’ for speeds higher than 100 Mbps. 3. A broadband access network is generally made of three parts: the backbone network, middle mile and the last mile connections to the end users (see Figure 1)4. 
O rețea de acces în bandă largă este, în general, formată din trei părți: rețeaua Figura 1 – Segmentele unei rețele în bandă largă 10 Internet Rețea magistrală (Rețea centrală) Segmentul intermediar Fibră Wireless sau fibră Segmentul terminal Fibră Nod de distribuție Coaxial Cupru Transceiver Wireless wireless Fibră Legătură unisatelit Legătură unisatelit Sursa: Curtea de Conturi Europeană.
In assessing internet speed, there is an important distinction between download and upload speeds. 
La evaluarea vitezei internetului, există o distincție importantă între viteza de descărcare și cea de încărcare.
Download speed refers to the rate data is received from a remote system, such as when browsing the internet or streaming videos; upload speed refers to the rate data is sent to a remote system, such as when video-conferencing. 
Viteza de descărcare se referă la rata la care se primesc datele de la un sistem aflat la distanță, cum ar fi în cazul navigării pe internet sau al streamingului de materiale video; viteza de încărcare se referă la rata la care se transmit datele către un sistem aflat la distanță, cum ar fi în cazul videoconferințelor.
Other technical characteristics are becoming increasingly relevant for the provision of certain services (such as videoconference, cloud computing, connected driving and e-health). 
Alte caracteristici tehnice devin din ce în ce mai relevante pentru furnizarea anumitor servicii (cum ar fi videoconferințele, tehnologia de tip cloud computing, conducerea conectată și e-sănătatea).
The type of infrastructure used defines the upper limit of the connection speed. 
Tipul de infrastructură utilizat definește limita superioară a vitezei de conectare.
There are five types of infrastructure that can deliver broadband services: optical fibre lines, coaxial cable, copper phone lines, terrestrial wireless (antenna sites/towers) and satellite (see Table 1). 
Există cinci tipuri de infrastructură care pot furniza servicii în bandă largă: linii de fibră optică, cablu coaxial, linii 4 Comisia Europeană, Ghidul privind investițiile în servicii în bandă largă, 2014. telefonice din cupru, echipamente pentru comunicații fără fir terestre (situri/turnuri de antene) și satelit (a se vedea tabelul 1).
Due to rapid technological development, other technologies are also becoming capable of delivering fast broadband services (see Box 1). 
Ca urmare a dezvoltării tehnologice rapide, alte tehnologii devin, de asemenea, capabile să furnizeze servicii în bandă largă rapidă (a se vedea caseta 1).
Table 1 - Broadband infrastructure types and current commercial technology1 The actual speed customers receive will depend on providers and technical upgrades. 1 Source: ECA analysis based on Acreo Swedish ICT. 11 Wired or wireless Infrastructure Indicative download speed Indicative upload speed Wired Fibre up to 2.5 Gbps up to 1.2 Gbps Coaxial cable 300 Mbps up to 2 Gbps up to 50 Mbps Copper phone 5 Mbps up to 100 Mbps up to 10 Mbps Wireless Terrestrial wireless 60 Mbps up to 10 Mbps Satellite up to 20 Mbps up to 8 Mbps Box 1 – Technological developments - Hybrid internet solutions combine the copper phone network and the 4G mobile network to increase speed to customers, using a specific gateway (a type of modem). 
Tabelul 1 – Tipuri de infrastructură de bandă largă și tehnologia comercială actuală1 11 Cu fir sau fără fir Infrastructura Viteza de descărcare orientativă Viteza de încărcare orientativă Cu fir Fibră până la 2,5 Gbps până la 1,2 Gbps Cablu coaxial 300 Mbps – 2 Gbps până la 50 Gbps Linie telefonică din cupru 5 Mbps – 100 Mbps până la 10 Mbps Fără fir Echipamente pentru comunicații fără fir terestre 60 Mbps până la 10 Mbps Satelit până la 20 Mbps până la 8 Mbps Viteza reală de care beneficiază clienții depinde de furnizori și de actualizările tehnice.
This solution is already in use in Belgium and the Netherlands with speeds of 30 Mbps in previously under-served areas. - The satellite industry is currently delivering the next-generation satellite broadband. 
Această soluție este deja utilizată în Belgia și în Țările de Jos, cu viteze de 30 Mbps în zone care anterior nu erau suficient deservite. - Industria de sateliți oferă în prezent următoarea generație de bandă largă prin satelit.
Two recent innovations are the high-throughput satellites and the non-geostationary orbit satellites. 
Două inovații recente sunt sateliții cu randament ridicat (high-throughput) și sateliții plasați pe orbite non-geostaționare.
By using these types of satellites, connections over 30 Mbps may be offered in the future to a larger number of rural or remote customers. - 5G, 5th generation mobile networks are the next wireless telecommunications standards. 
Prin utilizarea acestor tipuri de sateliți, conexiuni de peste 30 Mbps ar putea fi oferite în viitor unui număr mai mare de clienți din mediul rural sau din zone îndepărtate. - 5G: rețelele mobile de a 5-a generație sunt următoarele standarde de telecomunicații fără fir.
5G planning aims at higher capacity than current 4G, allowing a higher density of mobile broadband users, and supporting device-to-device, more reliable, and massive machine communications. 
Tehnologia 5G vizează o capacitate mai mare decât actuala tehnologie 4G, permițând o densitate mai mare de utilizatori de servicii mobile în bandă largă, precum și comunicații unitate-la-unitate mai fiabile și volume foarte mari de comunicații automatizate.
5G has three elements: (1) enhanced mobile broadband, (2) massive Internet of Things, (3) mission critical services (such as self-driving cars). 
Tehnologia 5G are trei elemente: (1) banda largă mobilă mai performantă, (2) generalizarea internetului obiectelor, (3) serviciile critice (cum ar fi autovehiculele fără șofer).
5G requires a middle mile infrastructure based on fibre making 5G a complement to, but not a replacement for, high speed broadband networks close to the end user. 
5G necesită o infrastructură de conexiuni intermediare pe bază de fibră optică, ceea ce înseamnă că această tehnologie poate fi un supliment, dar nu un înlocuitor al rețelelor de bandă largă de mare viteză din apropierea utilizatorului final.
Each of these technologies has its own characteristics, as well as costs and benefits, with existing copper phone being the cheapest technology for a lower speed, and fibre delivering the highest speed at a higher cost. 
Fiecare dintre aceste tehnologii are caracteristicile sale, precum și propriile costuri și beneficii, liniile de telefonie din cupru existente fiind cea mai ieftină tehnologie pentru o viteză mai mică, iar fibra optică oferind cea mai mare viteză la un cost mai ridicat.
Future applications related to the Internet of Things (see Box 2) will require higher speeds, scale and reliability from these networks5. 
Aplicațiile viitoare legate de internetul obiectelor (a se vedea caseta 2) vor necesita ca aceste rețele să aibă viteze, dimensiuni și un grad de fiabilitate mai mari5.
In general, the roll out of technology which provides higher speeds is more expensive than technology delivering lower speeds although maintenance costs are lower. 
În general, implementarea unei tehnologii care oferă viteze mai mari este mai costisitoare decât tehnologiile care oferă viteze mai mici, deși costurile de întreținere sunt mai reduse.
In addition, operators’ management costs are also likely to be reduced progressively as legacy networks are decommissioned. 
În plus, este posibil ca și costurile de gestionare ale operatorilor să scadă progresiv, pe măsură ce rețelele tradiționale sunt dezafectate.
12 Box 2 – The Internet of Things The Internet of Things is a network of physical devices with the ability to transfer data without the need for human-to-human or human-to-computer interaction. 
12 Caseta 2 - Internetul obiectelor Internetul obiectelor este o rețea de dispozitive fizice care au capacitatea de a transfera date fără a fi necesară o interacțiune între două persoane sau între o persoană și un computer.
Examples are: Smart homes (e.g. controlling thermostat, lights, music), Smart cities (e.g. controlling street lights, traffic lights, parking), self-driving cars, Smart farming (combining data on soil moisture or pesticide usage with advanced imaging). 
Exemple: case inteligente (de exemplu, controlul termostatului, al luminii, al muzicii), orașe inteligente (de exemplu, controlul iluminatului stradal, al semafoarelor, al parcărilor), autovehicule fără șofer, agricultură inteligentă (care combină date privind umiditatea solului sau utilizarea pesticidelor cu imagistică avansată).
EU policies for broadband 6. 
Politicile UE privind banda largă 6.
Launched in 2010, Europe 2020 is the EU’s long-term strategy for smart, sustainable and inclusive growth6. 
Lansată în 2010, Strategia Europa 2020 reprezintă strategia pe termen lung a UE pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii6.
One of these, “A Digital Agenda for Europe”7, sets out targets for fast and ultra-fast internet to maximise the social and economic potential of Information and Communication Technologies (ICT), most notably the internet, for EU citizens and businesses. 
emblematice. Una dintre acestea, „Agenda digitală pentru Europa”7, stabilește obiective privind internetul rapid și ultrarapid pentru a maximiza potențialul social și economic al tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC), în special al internetului, pentru cetățenii și întreprinderile din UE.
The Digital Agenda, updated in 20128, sets out three objectives for broadband: - by 2013, to bring basic broadband to all Europeans; - by 2020, to ensure coverage of all Europeans with fast broadband (> 30 Mbps); and ‘The State of Broadband’, Broadband Commission for Sustainable Development, ITU & Unesco, September 2017. 
Agenda digitală, actualizată în 20128, stabilește trei obiective pentru banda largă: - până în 2013, punerea la dispoziția tuturor europenilor a benzii largi de bază; - până în 2020, asigurarea accesului tuturor europenilor la bandă largă rapidă (> 30 Mbps) și - până în 2020, asigurarea faptului că 50 % sau mai multe dintre gospodăriile europene dispun de o conexiune în bandă largă ultrarapidă (> 100 Mbps).
The first two targets focus on supplying certain speeds, while the third relates to the demand by users. 
Primele două obiective se axează pe furnizarea anumitor viteze, în timp ce al treilea se referă la cererea din partea utilizatorilor.
These targets have become a reference for public policy throughout the EU, and have given direction to public and private investment. 
Aceste obiective au devenit o referință pentru politicile publice în întreaga UE și au orientat investițiile publice și private.
The comparable target for the USA is in Box 3. 
Obiectivul comparabil pentru SUA este prezentat în caseta 3.
13 Box 3 – Broadband targets in the USA In the USA, the National Broadband Plan “Connecting America" was adopted in March 2010 and recommended that the country adopt and track six goals for 2020, the first of which was "At least 100 million U.S. homes should have affordable access to actual download speeds of at least 100 megabits per second and actual upload speeds of at least 50 megabits per second". 
13 Caseta 3 – Obiectivele în materie de bandă largă în SUA În SUA, Planul național privind banda largă Connecting America („Conectarea Americii”) a fost adoptat în martie 2010 și a recomandat ca țara să adopte și să urmărească șase obiective pentru 2020, primul dintre acestea fiind că „cel puțin 100 de milioane de locuințe din SUA ar trebui să aibă acces la prețuri accesibile la viteze de descărcare reale de cel puțin 100 de megabiți pe secundă și la viteze de încărcare reale de cel puțin 50 de megabiți pe secundă”.
Thus the objectives did not include 100 % of the population and the targets specified actual upload and download speeds. 
Astfel, obiectivele nu includeau 100 % din populație, iar obiectivele specificau viteze de încărcare și de descărcare reale.
In 2010, the Commission also set out a common framework for action at EU and Member State levels to meet these targets. 
În 2010, Comisia a prezentat, de asemenea, un cadru comun de acțiune la nivelul UE și al statelor membre pentru a atinge aceste obiective.
Requirements for Member States included the need to: (i) develop and make operational national broadband plans by 2012; (ii) take measures, including legal provisions, to facilitate broadband investment; and (iii) use fully the Structural and Rural Development Funds. 
includeau necesitatea: (i) de a elabora și a face operaționale planurile naționale privind banda largă până în 2012; (ii) de a adopta măsuri, inclusiv dispoziții legale, pentru facilitarea investițiilor în bandă largă și (iii) de a utiliza pe deplin fondurile structurale și de dezvoltare rurală.
In September 2016, the Commission identified in a Communication commonly known as the ‘Gigabit Society for 2025’9 three strategic objectives for 2025 that complement those set out in the Digital Agenda for 2020: - Connectivity of at least 1 gigabit10 for all main socio-economic drivers (such as schools, transport hubs and the main providers of public services); COM(2016) 587. A gigabit per second is 1000 Mbps, significantly faster than the Europe 2020 targets. 9 10 
În septembrie 2016, Comisia a identificat într-o comunicare cunoscută sub denumirea de „Societatea gigabiților pentru 2025”9 trei obiective strategice pentru anul 2025 care le completează pe cele prevăzute în Agenda digitală pentru 2020: - conectivitate de cel puțin 1 gigabit10 pentru toți factorii socio-economici principali (cum ar fi școlile, nodurile de transport și principalii furnizori de servicii publice); - acoperire 5G neîntreruptă pentru toate zonele urbane și pentru toate căile de transport terestru majore și - acces pentru toate gospodăriile europene, rurale sau urbane, la o conectivitate la internet care să ofere o viteză de descărcare de cel puțin 100 Mbps, actualizabilă la o viteză exprimată în gigabiți.
EU financial support to broadband infrastructures 9. 
Sprijinul financiar acordat de UE pentru infrastructurile de bandă largă 9.
The European Commission estimated in 2013 that up to 250 billion euro will be required to achieve the 2020 broadband targets11. 
Comisia Europeană a estimat în 2013 că vor fi necesare fonduri de până la 250 de miliarde de euro pentru atingerea obiectivelor în materie de bandă largă stabilite pentru 14 9 10 COM(2016) 587.
However, the re-use of existing infrastructure and effective implementation of the Cost Reduction Directive12 could bring down these costs13. 
Cu toate acestea, reutilizarea infrastructurii existente și punerea în aplicare eficace a Directivei privind reducerea costurilor12 ar putea reduce aceste costuri13.
The telecommunication sector is the major private investor in broadband infrastructures. 
Sectorul telecomunicațiilor este cel mai mare investitor privat în infrastructuri de bandă largă.
Some segments of the market, such as rural areas, are not attractive to private investors. 
Unele segmente ale pieței, cum ar fi zonele rurale, nu sunt atractive pentru investitorii privați.
Financing from the public sector, whether national, regional or municipal, is required to provide acceptable broadband connectivity in these areas. 
Finanțarea din partea sectorului public, indiferent dacă este la nivel național, regional sau municipal, este necesară pentru a asigura o conectivitate acceptabilă în bandă largă în aceste zone.
The EU is an additional source of financing complementing other sources of public funding (national regional or local) in areas subject to market failure. 
UE reprezintă o sursă de finanțare suplimentară care completează alte surse de finanțare publică (națională, regională sau locală) în zone care se confruntă cu disfuncționalități ale pieței.
In some Member States it can constitute the main source of public funding. 
În unele state membre, aceasta poate constitui principala sursă de finanțare publică.
For the 2014-2020 programme period, almost 15 billion euro, including 5.6 billion in EIB loans, is available to Member States from the EU for supporting broadband, a significant increase over the 3 billion euro for the 2007-2013 period. 
Pentru perioada de programare 2014-2020, aproape 15 miliarde de euro, inclusiv 5,6 miliarde sub formă de împrumuturi acordate de BEI, sunt puși de UE la dispoziția statelor membre pentru sprijinirea comunicațiilor în bandă largă, o creștere semnificativă față de 3 miliarde de euro pentru perioada 2007-2013.
This represents around 6 % of the total investment needed. 
Această sumă reprezintă aproximativ 6 % din totalul investițiilor necesare.
There are five main sources of funding (see Table 2). 
Există cinci surse principale de finanțare (a se vedea tabelul 2).
European Commission,”The socio-economic impact of bandwith”, 2013, p. 
11 12 13 Comisia Europeană, The socio-economic impact of bandwith, 2013, p.
Directive 2014/61/EU of the European Parliament and the Council of 15 May 2014 on measures to reduce the cost of deploying high-speed electronic communications networks (OJ L 155, 23.5.2014, p. 
Directiva 2014/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind măsuri de reducere a costului instalării rețelelor de comunicații electronice de mare viteză (JO L 155, 23.5.2014, p.
Fibre to the Home Council Europe, News Flash, “Costs for fibre based Gigabit Society significant but achievable”, FTTH Conference, Marseille, 16.2.2017. 14 11 12 13 
Fibre to the Home Council Europe, „Costs for fibre based Gigabit Society significant but achievable”, în News Flash, Conferința FTTH, Marsilia, 16.2.2017.
Table 2 - Summary of funding sources for the programme periods 2007-2013 and 2014-2020 EFSI amounts are as of end of June 2017. 
Tabelul 2 – Sinteză a surselor de finanțare pentru perioadele de programare 2007-2013 și 2014-2020 Sumele FEIS sunt cele de la sfârșitul lunii iunie 2017.
1 Source: ECA analysis based on Commission and EIB data. 
1 Sursa: analiza Curții de Conturi Europene bazată pe datele Comisiei și ale BEI.
The Commission, together with the Member States, manages the Structural Funds (ERDF, EAFRD). 
Comisia, împreună cu statele membre, gestionează fondurile structurale (FEDR, FEADR).
The Commission also provides a guarantee in support of projects financed by the EIB. 
De asemenea, Comisia oferă o garanție în sprijinul proiectelor finanțate de BEI.
The EIB is responsible for the management of its own loans and, the European Fund for Strategic Investments (EFSI). 
BEI este responsabilă pentru gestionarea propriilor împrumuturi și a Fondului european pentru investiții strategice (FEIS).
The Commission manages the Connecting Europe Facility (CEF) and part of the available funding for broadband under CEF is envisaged to be invested in the Connecting Europe Broadband Fund (CEBF). 
Comisia gestionează Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE) și o parte din finanțarea disponibilă pentru bandă largă în cadrul MIE este prevăzută să fie investită în Fondul pentru bandă largă din cadrul acestui mecanism (CEBF).