natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The main driver of the second update (2015) was the need to focus the R&D programme on the requirements of the deployment phase, in particular the requirements of the Pilot Common Project, and to incorporate new elements such as remote piloted aircraft and cybersecurity. 
Principalul factor care a stat la baza celei de a doua actualizări (2015) a fost necesitatea de a concentra programul de cercetare și dezvoltare asupra cerințelor din faza de desfășurare, în special asupra cerințelor proiectului comun pilot, și de a include noi elemente precum aeronavele pilotate la distanță și securitatea cibernetică.
The updates brought substantial changes to the ATM Master Plan, both in form and in content. 
Actualizările au adus modificări substanțiale în Planul general pentru ATM, atât din punctul de vedere al formei, cât și al conținutului.
The table above presents a gradual postponement of the achievement date of the ATM target concept from 2020 to 2035, a reduction in the expected performance benefits and marginally reduced overall investment needs. 
Tabelul de mai sus indică o amânare progresivă a datei de finalizare a conceptului-țintă pentru ATM, și anume din 2020 până în 2035, o reducere a beneficiilor preconizate în ceea ce privește performanța și o diminuare marginală a necesarului total de investiții.
In the particular case of ANSPs the investment required is now expected to be higher than in 200955. 
În cazul special al furnizorilor de servicii de navigație aeriană, se preconizează în prezent că investiția necesară va trebui să fie mai mare decât în 200955.
... and ultimately led to the decision to extend the SESAR JU and commit additional resources 67. 
... și, în cele din urmă, au condus la decizia de a se prelungi durata de viață a întreprinderii comune SESAR și de a se aloca resurse suplimentare 67.
The 2012 update of the Master Plan defined 3 main steps56 to deployment of the SESAR concept by 2030. 
Actualizarea din 2012 a Planului general a definit trei etape principale56 în vederea punerii în practică a conceptului SESAR până în 2030.
However, in 2013, the Commission acknowledged57 that within the 2007-2013 financial perspectives, the SESAR JU work programme would only allow the covering of step 1 of the Master Plan and part of step 2 and that completing steps 2 and 3 would require an extension of the SESAR JU. 
Cu toate acestea, în 2013, Comisia a recunoscut57 că, în cadrul perspectivelor financiare 2007-2013, programul de activitate al întreprinderii comune SESAR nu permitea decât acoperirea etapei 1 a Planului general și a unei părți din etapa 2, pentru finalizarea etapelor 2 și 3 fiind necesară prelungirea duratei de viață a întreprinderii comune.
In support of an extension, the Commission stated that the benefits of extending the SESAR JU would vastly exceed its costs. 
Ca argument în sprijinul acestei prelungiri, Comisia a afirmat că avantajele sale vor depăși cu mult costurile implicate.
In 2014, the Council amended Regulation (EC) No 219/2007, extending the SESAR JU until December 2024 and granted additional EU funding of 585 million euro to the SESAR JU’s budget over that period. 
În 2014, Consiliul a modificat Regulamentul (CE) nr. 219/2007, prelungind existența întreprinderii comune SESAR până în decembrie 2024 și suplimentând bugetul acesteia cu o finanțare din partea UE în valoare de 585 de milioane de euro în cursul perioadei respective.
In addition to an optimistic long-term air traffic forecast, the Cost Benefit Analysis (CBA) supporting the decision to extend the SESAR JU did not estimate R&D costs beyond 2020, while it compared such costs with benefits expected until 2035. 
Pe lângă faptul că se baza pe previziuni optimiste cu privire la traficul aerian pe termen lung, analiza costuri-beneficii care a stat la baza deciziei de prelungire a existenței întreprinderii comune SESAR nu a estimat costurile de cercetare și dezvoltare pentru perioada de după 2020, dar a comparat aceste costuri cu beneficiile preconizate până în 2035.
This mismatch reflects the discrepancy between the temporary nature of the SESAR JU (and of the financial framework that supports it) and the required duration of the R&D work it is mandated to execute. 
Această situație reflectă decalajul care există între natura temporară a întreprinderii comune (și a cadrului financiar de la baza sa) și durata necesară a activităților de cercetare și dezvoltare pe care ea trebuie să le desfășoare.
The Master Plan updates and the extension of the SESAR JU further detached the ongoing development phase from the initial schedule and represented a change of vision rather than purely a delay. 
Actualizările Planului general și prelungirea duratei de viață a întreprinderii comune SESAR au îndepărtat și mai mult faza de dezvoltare aflată în curs de calendarul inițial și au reprezentat mai degrabă o schimbare de viziune decât o simplă întârziere.
39 56 In addition to a “Deployment Baseline” consisting of operational changes that have been successfully validated after reaching the end of their R&D phase, the 2012 edition of the European ATM Master Plan also defines: Step 1 (Time based operations); Step 2 (Trajectory based operations); and Step 3 (Performance based operations). 
În plus față de „o referință pentru punerea în practică”, constând în modificări operaționale validate cu succes după încheierea fazei aferente de cercetare și dezvoltare, ediția din 2012 a Planului general european pentru ATM definește de asemenea: etapa 1 (operațiuni bazate pe timp); etapa 2 (operațiuni bazate pe traiectorie); și etapa 3 (operațiuni bazate pe performanță).
The performance goals in this edition have only been calculated for baseline and step 1. 
Obiectivele de performanță prezentate în această ediție au fost calculate numai pentru nivelul de referință și pentru etapa 1.
At the end of 2016, some technological solutions have been published but the execution of the Master Plan still far from being completed 70. 
La sfârșitul anului 2016, au fost publicate câteva soluții tehnologice, dar aplicarea Planului general este încă departe de a fi finalizată 70.
The SESAR JU has been publishing documentation relative to technological and operational improvements, packaged under a number of “SESAR Solutions”58. 
Întreprinderea comună SESAR publică documente privind diferite îmbunătă țiri tehnologice și operaționale, sub forma așa-numitelor „Soluții SESAR”58.
It also conducted demonstrations, in an actual operational environment, of the potential benefits of such improvements. 
De asemenea, întreprinderea comună a organizat, într-un mediu operațional real, demonstrații ale beneficiilor potențiale ale acestor îmbunătățiri.
However, through the reallocation of resources and updates of the Master Plan, the SESAR JU re-scoped the R&D programme in the course of its execution, altering the content of projects, their timescale and the overall ATM target concept. 
Prin realocarea resurselor și prin actualizările Planului general, întreprinderea comună SESAR a redefinit însă sfera programului său de cercetare și dezvoltare în cursul executării acestuia, modificând conținutul proiectelor, calendarul lor și întregul concept-țintă pentru ATM.
This flexibility has been praised by the SESAR JU and its members but it also masks delays in the R&D work relative to the initial planning. 
Această flexibilitate a fost apreciată de către întreprinderea comună și de membrii săi, dar ea maschează în același timp întârzieri ale activității de cercetare și dezvoltare în raport cu planificarea inițială.
We would like to highlight four issues in this context: (a) The SESAR JU’s external reporting does not provide a full picture of the progress made towards implementation of the Master Plan. 
Curtea dorește să sublinieze următoarele patru aspecte în acest context. (a) Raportarea externă realizată de întreprinderea comună SESAR nu oferă o imagine completă cu privire la progresele înregistrate în aplicarea Planului general.
The annual activity report presents a percentage of completion relative to the latest scope of each project, and it does not refer to delays relative to the initial deadlines. (b) The maturity of Operational Improvements that are to be included in SESAR Solutions is however regularly monitored by the SESAR JU59. 
Raportul anual de activitate prezintă un procentaj de finalizare în raport cu cea mai recentă sferă de aplicare a fiecărui proiect și nu se referă la întârzierile înregistrate față de termenele inițiale. (b) Gradul de maturitate al îmbunătățirilor operaționale care urmează să fie incluse în Soluțiile SESAR este însă monitorizat în mod regulat de către întreprinderea comună SESAR59.
Our analysis shows that at the end of 2016, only 19 % of the Operational Improvements had been validated by the SESAR JU at the ‘Pre-industrial development & integration level’ and 61 % were still at the concept definition stage. 58 59 40 In June 2016, the SESAR JU released a “SESAR Solutions Catalogue” listing 63 solutions, some ready for industrialization and others requiring further research. 
Analiza Curții arată că, la sfârșitul lui 2016, numai 19 % din îmbunătățirile 58 59 În iunie 2016, întreprinderea comună SESAR a lansat un „catalog de soluții SESAR”, în care sunt prezentate 63 de astfel de soluții: unele dintre acestea sunt deja gata pentru industrializare, iar altele necesită continuarea cercetărilor.
The European Operational Concept Validation Methodology includes 8 levels of maturity applicable to the lifecycle of an ATM operational concept, as follows: V0 (ATM needs), V1 (Scope), V2 (Feasibility), V3 (Pre-industrial development and integration), V4 (Industrialisation), V5 (Deployment), V6 (Operations) and V7 (Decommissioning). 
Metodologia europeană de validare a conceptelor operaționale cuprinde opt niveluri de maturitate aplicabile în ciclul de viață al unui concept operațional ATM, după cum urmează: V0 44
The work of the SJU is related to levels V1 to V3, i.e. bringing concepts to a state where they are ready for industrialisation. (c) As of 2016, only a small part of the current Master Plan has been executed even though most of the EU’s support initially planned for the development phase has been spent (700 million euro). 
operaționale fuseseră validate de către întreprinderea comună SESAR la nivelul „Dezvoltare preindustrială și integrare”, în timp ce 61 % se aflau încă în stadiul de definire a conceptului. (c) Până în 2016, fusese executată doar o mică parte din Planul general în vigoare, în condițiile în care cea mai mare parte a sprijinului UE planificat inițial pentru faza de dezvoltare a fost deja cheltuită (700 de milioane de euro).
As a consequence, the SESAR JU has had to be extended until 2024 and granted an additional 585 million euro of EU funding. (d) Although presented in each edition of the ATM Master Plan at an overall level, individual R&D projects audited were launched without a cost-benefit analysis demonstrating the size of the problem being addressed and that the investment committed would likely generate a net benefit. 
În consecință, durata de viață a întreprinderii comune SESAR a trebuit să fie prelungită până în 2024, iar bugetul său a trebuit să fie suplimentat cu o sumă de 585 de milioane de euro reprezentând finanțare din partea UE. (d) Deși fiecare ediție a Planului general pentru ATM conține o analiză costuri-beneficii la un nivel agregat, diferitele proiecte auditate de cercetare și dezvoltare au fost lansate fără să aibă la bază o analiză costuri-beneficii care să demonstreze amploarea problemei abordate și faptul că investiția angajată poate genera un beneficiu net.
Some projects were affected by the re-scoping conducted in the context of the Master Plan updates and delivered only a part of the outputs initially planned (see Annex II). 
Unele proiecte au fost afectate de redefinirea sferei de aplicare care a avut loc în contextul actualizărilor Planului general și nu au obținut decât o parte din realizările planificate inițial (a se vedea anexa II).
CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS 73. 
CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI 73.
The safe and efficient flow of air traffic requires the intervention of Air Traffic Management (ATM), which comprises three essential functions: ensuring separation between aircraft; balancing supply (of air traffic control) and demand (flights); and providing aeronautical information to airspace users. 
Pentru a se garanta siguranța și eficiența fluxurilor de trafic aerian, este necesar un management al traficului aerian (ATM – Air Traffic Management), care are trei funcții esențiale: asigurarea separării între aeronave; echilibrarea ofertei (de control al traficului aerian) și a cererii (zborurile); și furnizarea de informații aeronautice pentru utilizatorii spațiului aerian.
The SES initiative was formally launched in 2004 and gradually established a regulatory framework, comprising a set of EU-wide common binding rules on ATM safety, on the provision of ATM services, on airspace management and on interoperability within the network. 
Inițiativa SES a fost lansată oficial în 2004 și a constat în stabilirea progresivă a unui cadru de reglementare format dintr-un ansamblu de norme comune cu caracter obligatoriu, aplicabile la nivelul întregii UE, cu privire la siguran ța ATM, la furnizarea de servicii ATM, la managementul spațiului aerian și la interoperabilitatea în cadrul rețelei.
That framework is coupled with a technological modernization programme (Single European Sky ATM Research - SESAR project), backed with financial incentives. 
Acest cadru este combinat cu un program de modernizare tehnologică, cunoscut ca „proiectul SESAR” (Programul de cercetare în domeniul managementului traficului aerian în cerul unic european – Single European Sky ATM Research), susținut cu stimulente financiare.
We reviewed selected key regulatory components of the Single European Sky initiative. These include (i) the performance and charging schemes, which establish binding targets in four performance areas: safety, the environment, capacity and cost efficiency, as well as rules costs to be charged to airspace users; (ii) the functional airspace blocks aimed at optimising service provision traditionally organised following State boundaries and (iii) the 41 
Curtea a analizat anumite componente-cheie de reglementare ale inițiativei privind cerul unic european, printre care se numără: (i) sistemul de performan ță și schema de tarifare, care stabilesc obiective obligatorii în patru domenii de performan ță: siguranța, mediul, capacitatea și rentabilitatea, precum și reguli privind costurile care pot fi percepute de la utilizatorii spațiului aerian; (ii) blocurile funcționale de spațiu aerian care vizează optimizarea furnizării unor servicii organizate de regulă în func ție de frontierele naționale și (iii) faza de concepție și faza de dezvoltare din cadrul proiectului SESAR, componenta tehnologică a inițiativei privind cerul unic european, care urmărește armonizarea și modernizarea procedurilor și a infrastructurii ATM.
However, European airspace management remains fragmented and the Single European Sky as a concept has not yet been achieved. 
Managementul spațiului aerian european rămâne însă fragmentat, iar cerul unic european este un concept care nu s-a materializat încă.
Navigation charges have not been substantially reduced and ATM-related delays have started to increase again. 
Tarifele de navigație nu au fost reduse substanțial, iar întârzierile legate de ATM au început să crească din nou.
The SESAR project, while promoting coordination and gradually releasing technological improvements, has fallen behind its initial schedule and has become significantly more costly than anticipated. 
Proiectul SESAR promovează coordonarea și pune treptat în circulație îmbunătățiri tehnologice, dar a rămas în urmă față de calendarul inițial și a devenit mult mai costisitor decât se anticipase.
In substance, the EU’s intervention in SESAR has evolved from one with a target deadline for achievement to a more open-ended commitment. 
În esen ță, intervenția UE în proiectul SESAR, care avea inițial un termen-limită bine stabilit, a evoluat către un angajament cu o durată nedeterminată.
National monopolies and fragmentation called for EU intervention, which resulted in the SES initiative. 
Existența monopolurilor naționale și a fragmentării a făcut necesară o intervenție din partea UE, care a dus la crearea inițiativei privind cerul unic european.
The high level goals established for the initiative were originally formulated with reference to the air traffic evolution being experienced in 2005. 
Obiectivele de nivel 46 înalt stabilite pentru această inițiativă au fost formulate inițial în raport cu evoluția traficului aerian observată în 2005.
When traffic growth subsequently diminished, high level goals became both unachievable in respect of cost-efficiency and irrelevant in respect of capacity. 
După ce, ulterior, cre șterea traficului a cunoscut o încetinire, obiectivul de nivel înalt privind rentabilitatea a devenit imposibil de atins, iar obiectivul legat de capacitate și-a pierdut relevanța.
In addition, they are not linked with the targets set by the performance scheme (see paragraphs 16 to 21 and 28 to 29). 
În plus, aceste obiective nu sunt legate de cele stabilite de sistemul de performanță (a se vedea punctele 16-21 și 28-29).
42 Recommendation 1 – Review High Level Goals The Commission should propose a definition of the Single European Sky that includes the key dimensions of airspace architecture, service provision and infrastructure. 
47 Recomandarea 1 – Reanalizarea obiectivelor de nivel înalt Comisia ar trebui să propună o definiție a cerului unic european care să includă elementele-cheie reprezentate de arhitectura spațiului european, de furnizarea de servicii și de infrastructură.
On this basis, it should then review the SES high level goals, ensuring that they are sufficiently ambitious to foster performance and have realistic timelines for achievement. 
Pe această bază, Comisia ar trebui să revadă apoi obiectivele de nivel înalt ale SES, asigurându-se că acestea sunt suficient de ambi țioase pentru a putea promova performanța și că dispun de termene realiste de realizare.
Revised high level goals should also be linked with EU-wide targets in the performance scheme to allow progress towards those goals to be measured. 
De asemenea, pentru a permite măsurarea progreselor în direcția atingerii lor, obiectivele de nivel înalt revizuite ar trebui să fie legate de obiectivele stabilite la nivelul UE prin sistemul de performan ță.
Given that the current reference period (RP 2) will end in 2019, targets for reference period 3 should be set with that in mind. 
Acest lucru ar trebui avut în vedere la definirea obiectivelor pentru a treia perioadă de referință, având în vedere faptul că actuala perioadă de referin ță (PR2) se va încheia în 2019.
Revised high level goals should also become the reference to evolve the current Master Plan. Deadline: By 2019. 
Totodată, obiectivele de nivel înalt revizuite ar trebui să devină referin ța de urmat pentru a face să evolueze planul general actual. Termen: până în 2019.
The performance and charging schemes constitute, in principle, adequate tools to mitigate the negative effects of a largely monopolistic service provision. 
Sistemul de performanță și schema de tarifare sunt, în principiu, instrumente adecvate pentru a atenua efectele negative ale unui situații în mare parte de monopol în furnizarea de servicii.
They have fostered a culture of efficiency and transparency across Air Navigation Service Providers (ANSPs). 
Aceste două sisteme au promovat o cultură a eficienței și a transparenței în rândul furnizorilor de servicii de navigație aeriană (ANSP).
However, the quantitative results of the schemes are below expectations: flight delays have generally been above the targets set in performance plans and, despite reaching a record low in 2013, have been increasing since; unit rates paid by airspace users are heavily dependent on traffic volumes and have only decreased by 4 % between 2011 and 2016, which is below the EU-wide reduction set by the Commission. 
Rezultatele cantitative ale sistemelor nu s-au ridicat însă la înălțimea așteptărilor: întârzierile zborurilor au depășit în general obiectivele stabilite în planurile de performan ță și, deși au înregistrat cel mai scăzut nivel în 2013, au continuat să crească de la acea dată, iar ratele unitare plătite de utilizatorii spa țiului aerian depind foarte mult de volumul traficului și nu s-au redus decât cu 4 % între 2011 și 2016, acest nivel fiind inferior obiectivului de reducere fixat de Comisie la nivelul UE.
The absence of substantive defragmentation, coupled with slower traffic growth, are key contributors to the lacklustre quantitative results shown by the performance scheme. 
Lipsa unei defragmentări substan țiale, cuplată cu o creștere mai lentă a traficului, reprezintă factori-cheie care contribuie la rezultatele cantitative mediocre ob ținute de
Current Functional Airspace Blocks (FABs) essentially provide a forum for cooperation between stakeholders of neighbouring States but have proved ineffective in targeting fragmentation, whether at the levels of airspace management, service provision or technical equipment. 
Actualele blocuri funcționale de spațiu aerian (așa-numitele „FAB”) constituie, în esență, un forum de cooperare între părțile interesate din statele învecinate, dar s-au dovedit ineficace în remedierea fragmentării, fie că este vorba de fragmentarea de la nivelul managementului spațiului aerian, de fragmentarea de la nivelul furnizării de servicii sau de fragmentarea de la nivelul echipamentelor tehnice.
FABs did not succeed in fostering integrated or temporary cross-border service provision which could have significant potential to performance improvement (see paragraphs 22 to 49). 
Blocurile func ționale de spațiu aerian nu au reușit să încurajeze furnizarea de servicii transfrontaliere integrate sau temporare, care ar putea avea un poten țial semnificativ de a îmbunătăți performanța (a se vedea punctele 22-49).
43 Recommendation 2 – Analyse other policy options targeting fragmentation The Commission should: (a) assess the added value of maintaining the regulatory requirements for FABs, given their ineffectiveness in targeting defragmentation; (b) reviewpolicyoptionswhich,ontheirownorinadditiontoFABs,couldeffectivelydeliver defragmentation and potentially generate economies of scale, and monitor their implementation through relevant performance indicators and targets. 
48 Recomandarea 2 – Analizarea altor opțiuni de politică vizând fragmentarea Comisia ar trebui: (a) să evalueze valoarea adăugată a menținerii cerințelor normative pentru blocurile funcționale de spațiu aerian, având în vedere ineficacitatea acestora în realizarea defragmentării; (b) săanalizezeceopțiunidepolitică,luateindividualsauasociatecublocurilefuncționale de spațiu aerian, ar putea asigura o reală defragmentare și ar putea genera economii de scară și să monitorizeze implementarea acestora cu ajutorul unor indicatori și ținte relevante de performanță.
Options could include the active promotion of integrated or cross border service provision, taking also into account possible restructuring of ANSP services. 
Printre aceste opțiuni s-ar putea număra promovarea activă a furnizării de servicii integrate sau transfrontaliere, ținând seama și de o posibilă restructurare a serviciilor ANSP.
Deadline: By 2020. 
Termen: până în 2020.
The monitoring roles of the National Supervisory Authorities (NSAs) and the Commission are affected by a number of limitations. 
Rolul de monitorizare care revine autorităților naționale de supervizare și Comisiei este afectat de o serie de limitări.
NSAs are not always fully independent nor effective. 
Autoritățile naționale de supervizare nu sunt întotdeauna pe deplin independente sau eficace.
They do not regularly conduct inspections on important elements of the costs charged to users: eligibility, economy and adequate cost allocation. 
Ele nu desfă șoară inspecții periodice cu privire la elemente importante ale costurilor percepute de la utilizatori, cum ar fi eligibilitatea, economia sau repartizarea adecvată a costurilor.