natgillin/translations-raw huggingface dataset:
VII The Commission has taken actions to simplify the applicable State aid legislation for the 2014‐2020 programme period which have resulted in a reduction of administrative burden and more transparency, but have also increased Member States’ responsibilities for designing and implementing aid measures. 
VII Comisia a luat o serie de măsuri pentru a simplifica legislația aplicabilă privind ajutoarele de stat pentru perioada de programare 2014-2020, ceea ce a dus, pe de o parte, la reducerea sarcinii administrative și la o mai mare transparență, dar a sporit, pe de altă parte, responsabilitățile statelor membre în ceea ce privește conceperea și implementarea măsurilor de ajutor.
Member States getting more respon‐ sibility risks increasing the number of State aid errors: the Commission’s monitoring has shown that Member States made many mistakes in the design and implementation of aid schemes in the 2007‐2013 programme period. 
Acordarea unui grad mai mare de responsabilitate statelor membre prezintă riscul ca numărul de erori în materie de ajutoare de stat să crească: monitorizarea Comisiei a arătat că statele membre au comis numeroase greșeli în proiectarea și implementarea schemelor de ajutor în perioada de programare 2007-2013.
To mitigate this risk, the Commission has taken actions to promote Member States’ administrative capacity in the area of State aid, including the introduction of pre‐conditions for State aid systems to promote the efficient and effec‐ tive implementation of European Structural and Investment Funds (‘ex ante conditionalities’). 
Pentru a atenua acest risc, Comisia a luat o serie de măsuri vizând promovarea capacității administrative a statelor membre în domeniul ajutorului de stat, inclusiv prin introducerea unor condiții prealabile care să asigure faptul că sistemele de ajutor de stat promovează implementarea eficace și eficientă a fondurilor structurale și de investiții europene („condiționalitățile ex ante”).
However, the Member States which were considered not to be fulfilling these conditions are not necessarily those where the Commission found most problems in the past. 
Cu toate acestea, trebuie precizat că statele membre pentru care s-a constatat că nu respectau condiționalitățile ex ante nu erau neapărat acelea în care Comisia a detectat cele mai multe probleme în trecut.
Moreover, these actions require continuous attention. 
În plus, aceste măsuri necesită o atenție permanentă.
VIII The Court recommends that: (a) The Commission should impose corrective actions where aid measures are not in compliance with State aid rules. (b) (i) The Commission should use MAPAR to record irregularities in a way that allows easy analysis of, for exam‐ ple, their type, frequency, seriousness, geographical origin and cause. 
VIII Curtea recomandă următoarele: (a) Comisia ar trebui să impună acțiuni corective atunci când măsurile de ajutor nu respectă normele privind ajutoarele de stat. (b) (i) Comisia ar trebui să utilizeze MAPAR pentru înregistrarea neregulilor într-un mod care să îi permită analizarea cu ușurință, de exemplu, a tipului, a frecvenței, a gravității, a originii geografice și a cauzei acestora.
The database should equally contain information on the follow‐up of these irregularities (such as financial corrections imposed). (ii) With regard to IMS, the Commission should adapt the database’s structure so that information on irregulari‐ ties such as State aid can be extracted and analysed across Member States and type. (iii) DG COMP should be given access to all relevant information on State aid irregularities contained in MAPAR and IMS on a regular basis. (iv) Using the information available in its databases, the Commission should follow up every two years on Member States’ capacity to comply with State aid rules by carrying out analyses of, for example, the type, frequency, seriousness, geographical origin and cause of State aid errors detected by the Commission itself or by Member State authorities. 
Baza de date ar trebui să conțină, în egală măsură, informații privind măsurile luate ca urmare a acestor nereguli (cum ar fi corecțiile financiare impuse). (ii) În ceea ce privește SGN, Comisia ar trebui să adapteze structura bazei de date, astfel încât informațiile privind neregulile precum cele legate de ajutoarele de stat să poată fi extrase și analizate în funcție de statul membru și în funcție de tipul acestora. (iii) DG COMP ar trebui să primească acces în mod regulat la toate informațiile relevante cu privire la neregulile legate de ajutoarele de stat care sunt conținute în MAPAR și în SGN. (iv) Pe baza informațiilor disponibile în bazele sale de date, Comisia ar trebui să urmărească, o dată la doi ani, capacitatea statelor membre de a respecta normele privind ajutoarele de stat, efectuând analize privind, de exemplu, tipul, frecvența, gravitatea, originea geografică și cauza erorilor privind ajutorul de stat detectate de Comisia însăși sau de către autoritățile din statele membre.
The Commission should use these exercises for monitoring purposes and to direct support activities such as providing training to the Member States where they are most needed. 
Comisia ar trebui să recurgă la aceste exerciții în scopul monitorizării și în vederea direcționării activităților de sprijin, cum ar fi organizarea de formări în statele membre unde acest lucru se impune cel mai mult.
Ac‐ cess should be granted only on a need‐to‐know basis. (e) If the ex ante conditionality concerning State aid is not fulfilled by the end of 2016, the Commission should use its powers to suspend payments to the Member States concerned until they have rectified all significant shortcomings. 
Accesul la această bază de date ar trebui acordat numai pe baza principiului „need to know” (accesul la date este restrâns la acele persoane care au într-adevăr nevoie să cunoască informațiile respective). (e) În cazul în care condiționalitățile ex ante privind ajutorul de stat nu sunt îndeplinite până la finalul anului 2016, Comisia ar trebui să facă uz de prerogativele sale pentru a suspenda plățile către statele membre în cauză până când toate problemele semnificative sunt remediate.
Introduction 12 01 Competition policy seeks to ensure that companies compete with each other on an equal footing – on the basis of their products and prices – without receiving unfair advantages. 
Introducere 12 01 Scopul politicii în domeniul concurenței este acela de a asigura faptul că întreprinderile concurează în condiții de egalitate, pe baza propriilor produse și prețuri, fără a primi avantaje neloiale.
Since the EU’s single market guarantees free trade in goods and services across the Union, competition policy is regulated at European level1. 
Întrucât piața unică a UE garantează comerțul liber cu bunuri și servicii la nivelul Uniunii, politica în domeniul concurenței este reglementată la nivel european1.
State aid rules are a key aspect of the EU’s competition policy. 
Normele privind ajutoarele de stat sunt un aspect fundamental al politicii UE privind concurența.
02 A company which is granted State aid no longer competes on an equal foot‐ ing. 
02 O întreprindere care primește ajutor de stat nu mai concurează în condiții de egalitate.
For this reason, the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) states that State aid is in principle incompatible with the internal market2. 
Din acest motiv, Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede că ajutorul de stat este, în principiu, incompatibil cu piața internă2.
However, there are areas and circumstances where the market does not work as it should; gaps exist where certain needs are not provided for. 
Există, totuși, domenii și circumstanțe în care piața nu funcționează cum ar trebui; există anumite lacune din cauza cărora o serie de nevoi nu sunt acoperite.
To accommodate public policy goals, the Treaty provides a list of State aid categories which shall or may be compatible with the internal market3. 
Pentru a ține cont de obiectivele politicilor publice, tratatul prevede o listă de categorii de ajutor de stat care sunt sau pot fi compatibile cu piața internă3.
The Commission has created several rules to govern aid granted under these categories. 
Comisia a elaborat o serie de norme de reglementare a ajutorului acordat în cadrul acestor categorii.
What is State aid and what is its financial importance in the EU? 
Ce este ajutorul de stat și care este importanța sa financiară în UE?
03 The Treaty defines State aid as any aid granted by a Member State which distorts or could distort competition by giving certain companies an advantage, provided that it affects trade between Member States. 
03 Tratatul definește ajutorul de stat ca fiind orice ajutor acordat de un stat membru care denaturează sau care ar putea denatura concurența oferind anumitor întreprinderi un avantaj, în măsura în care acesta afectează schimburile comerciale dintre statele membre.
For aid to be considered as State aid, all of the criteria set out in the definition must be fulfilled. 
Pentru ca ajutorul să fie considerat ajutor de stat, trebuie îndeplinite toate criteriile prevăzute în definiție.
These criteria are listed in Table 1. 
Aceste criterii sunt enumerate în tabelul 1.
1 Article 26 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU). 
1 Articolul 26 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE).
2 Article 107(1) TFEU. 
2 Articolul 107 alineatul (1) TFUE.
3 Article 107(2) TFEU : ‘The following shall be compatible with the internal market...’ (for example : aid to make good the damage caused by natural disasters). 
3 Articolul 107 alineatul (2) TFUE: „Sunt compatibile cu piața internă [...]” (de exemplu, ajutoarele destinate reparării pagubelor provocate de calamități naturale).
Article 107(3) TFEU : ‘The following may be considered to be compatible with the internal market...’ (for example : aid to promote culture and heritage conservation). 
Articolul 107 alineatul (3) TFUE: „Pot fi considerate compatibile cu piața internă [...]” (de exemplu, ajutoarele destinate să promoveze cultura și conservarea patrimoniului).
Introduction 13 Criteria for characterising aid as State aid Criterion and explanation The aid is granted by the state or through state resources. ‘State resources’ are any resource provided by a Member State authority or an entity owned or controlled by the state1. 
Introducere 13 Criterii privind caracterizarea ajutorului drept ajutor de stat Criteriu și explicație Ajutorul este acordat de stat sau prin resurse de stat. „Resursele de stat” reprezintă orice resursă furnizată de o autoritate a unui stat membru sau de orice entitate deținută sau controlată de stat1.
Examples 1 Subsidies, tax exemptions or guarantees. 
Exemple 1 Subvenții, scutiri fiscale sau garanții.
2 The aid is granted to undertakings. 
2 Ajutorul este acordat întreprinderilor.
An undertaking is any entity which engages in an economic activity, regardless of its legal status or the way it is financed2. 
Prin întreprindere se înțelege orice entitate care desfășoară o activitate economică, indiferent de statutul său juridic sau de modalitatea în care este finanțată2.
An economic activity is the offering of goods or services on a market3. 
Prin activitate economică se înțelege furnizarea de produse sau servicii pe o piață3.
A company that manufactures cars, a charity that supplies food or a government company that offers postal services. 
O societate care fabrică autovehicule, o organizație caritabilă care furnizează alimente sau o companie de stat care oferă servicii poștale.
3 The aid confers an advantage. 
3 Ajutorul conferă un avantaj.
An advantage is any economic benefit which the undertaking would not have obtained under normal market conditions4. 
Prin avantaj se înțelege orice beneficiu economic pe care întreprinderea nu l-ar fi obținut în condiții de piață normale4.
A loan granted to an undertaking with an interest rate below the market rate. 
Un împrumut acordat unei întreprinderi la o rată a dobânzii sub rata de pe piață.
4 The advantage granted is selective. 
4 Avantajul acordat este selectiv.
Any measure to grant aid that is not open to all undertakings operating within a Member State on an equal basis is selective. 
Orice măsură de acordare a unui ajutor la care nu pot avea acces toate întreprinderile care își desfășoară activitatea într-un stat membru în condiții de egalitate este considerată selectivă.
Measures that apply only to large undertakings or to undertakings in a specific sector such as the transport or energy sector. 
Măsuri care se aplică doar întreprinderilor mari sau doar întreprinderilor dintr-un anumit sector, cum ar fi sectorul transporturilor sau cel al energiei.
5 The aid distorts or threatens to distort competition. 
5 Ajutorul denaturează sau amenință să denatureze concurența.
A distortion of competition is assumed when the beneficiary of the aid operates in a sector where there is, or could be, competition5 Aid granted to a company in the textile sector, since there is competition in the textile industry. 
Se presupune că se denaturează concurența atunci când beneficiarul ajutorului își desfășoară activitatea într-un sector în care există sau ar putea exista concurență5. Ajutorul acordat unei întreprinderi din industria textilelor, având în vedere că există concurență în acest sector.
6 The aid affects trade between Member States. 
6 Ajutorul afectează comerțul dintre statele membre.
When aid distorts or threatens to distort competition, it is assumed to be liable to affect trade between Member States, provided that effects on other Member States are more than marginal6. 
Atunci când ajutorul denaturează sau amenință să denatureze concurența, se presupune că acesta are potențialul de a afecta schimburile comerciale dintre statele membre, cu condiția ca efectele sale asupra statelor membre să fie mai mult decât marginale6.
Aid granted to a local furniture manufacturer, since there are furniture manufacturers (local or not) in various EU Member States. 
Ajutorul acordat unui producător local de mobilă, având în vedere că există producători de mobilă (locali sau nu) în mai multe state membre ale UE.
1 Paragraph 17 of case 248/84, paragraph 38 of case C‐482/99. 
1 Punctul 17 din cauza C-248/84, punctul 38 din cauza C-482/99.
2 Paragraph 74 of joined Cases C‐180/98 to C‐184/98. 
2 Punctul 74 din cauzele conexate C-180/98 - C-184/98.
3 Paragraph 36 of case C‐35/96. 
3 Punctul 36 din cauza C-35/96.
4 Paragraph 60 of case C‐39/94. 
4 Punctul 60 din cauza C-39/94.
5 Paragraphs 141 to 147 of joined cases T‐298/97, T‐312/97, T‐313/97, T‐315/97, T‐600/97 to T‐607/97, T‐1/98, T‐3/98 to T‐6/98 and T‐23/98. 
5 Punctele 141-147 din cauzele conexate T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 - T-607/97, T-1/98, T-3/98 - T-6/98 și T-23/98.
6 Paragraph 81 of joined cases T‐298/97, T‐312/97, T‐313/97, T‐315/97, T‐600/97 to T‐607/97, T‐1/98, T‐3/98 to T‐6/98 and T‐23/98. 
6 Punctul 81 din cauzele conexate T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 - T-607/97, T-1/98, T-3/98 - T-6/98 și T-23/98.
Source: European Court of Auditors, based on the Commission’s notice on the notion of State aid. 
Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza comunicării Comisiei privind noțiunea de ajutor de stat.
04 Member States spent an average of 76.6 billion euro on State aid per year in the 2010‐2014 period4. 
04 În perioada 2010-2014, statele membre au cheltuit, în medie, 76,6 miliarde de euro pe an pentru ajutoare de stat4.
This corresponds to over 0.5 % of EU Member States’ GDP (see Figure 1). 
Această sumă reprezintă peste 0,5 % din PIB-ul statelor membre ale UE (a se vedea figura 1).
The figures are understated because they do not include most aid to the railway sector and to services of general economic interest such as transport networks or postal services, for which complete data is not available for the 2010‐2014 period. 
Cifrele sunt subestimate, întrucât nu includ cea mai mare parte a ajutorului acordat sectorului feroviar și serviciilor de interes economic general, precum rețele de transport sau servicii poștale, pentru care nu sunt disponibile date complete pentru perioada 2010-2014.
Moreover, they do not include aid granted to the financial sec‐ tor (‘crisis’ aid), which is not indicative of the amount of State aid granted under normal conditions and is outside the scope of this audit. 
În plus, ele nu includ ajutorul acordat sectorului financiar (ajutorul de „criză”), care nu reflectă valoarea ajutorului de stat acordat în condiții normale și care nu face parte din sfera acestui audit.
An overview of State aid spending in each Member State in the 2010‐2014 period is presented in Annex I. In future years, the inclusion of more renewable energy support schemes (RES) in the reporting, following the adoption of the 2014 Energy and Environmental Aid Guidelines, may result in a further increase of reporting of State aid to the Commission. 
O imagine globală a cheltuielilor aferente ajutoarelor de stat acordate în fiecare stat membru în perioada 2010-2014 este prezentată în anexa I. În anii următori, includerea în raportare a mai multor scheme de sprijin privind energia din surse regenerabile, în urma adoptării Orientărilor privind ajutoarele de stat pentru protecția mediului și energie pentru perioada 2014-2020, poate avea drept rezultat o nouă creștere a numărului de notificări privind ajutoare de stat adresate Comisiei.
4 See the Commission’s 2015 State aid scoreboard on DG COMP’s website. 
4 A se vedea tabloul de bord al Comisiei privind ajutoarele de stat pentru 2015 pe site-ul web al DG COMP.
Introduction 14 State aid in the EU, 2010 to 2014 120 100 80 60 40 20 0 1.20 % 1.00 % 0.80 % 0.60 % 0.40 % 0.20 % 0.00 % Total aid excluding crisis aid and most aid to the railway sector and services of general economic interest (billion euro) Total aid excluding crisis aid and most aid to the railway sector and services of general economic interest (% of EU GDP) 2010 2011 2012 2013 2014 Year Note: According to the Commission, the increase in expenditure in 2014 is largely (85 %) due to the inclusion of more renewable energy schemes in the reporting. 
Introducere 14 Ajutoarele de stat în UE, în perioada 2010-2014 120 100 80 60 40 20 0 1,20 % 1,00 % 0,80 % 0,60 % 0,40 % 0,20 % 0,00 % Ajutorul total, excluzând ajutoarele pentru situaţii de criză și majoritatea ajutoarelor pentru sectorul feroviar și serviciile de interes economic general (în miliarde de euro) Ajutorul total, excluzând ajutoarele pentru situaţii de criză și majoritatea ajutoarelor pentru sectorul feroviar și serviciile de interes economic general (ca procent din PIB-ul UE) 2010 2011 2012 2013 2014 Anul Notă: Conform Comisiei, creșterea cheltuielilor în 2014 se datorează în mare măsură (85 %) includerii în raportare a mai multor scheme legate de energia din surse regenerabile.
Without this inclusion, State aid reported would have amounted to around 73 billion euro in 2014. 
Fără această includere, ajutoarele de stat raportate s-ar fi ridicat la aproximativ 73 de miliarde de euro în 2014.
In addition, EU funds are included only from 2014. 
În plus, fondurile UE sunt incluse doar începând cu 2014.
Source: European Court of Auditors, based on the Commission’s 2015 State aid scoreboard. 
Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza tabloului de bord al Comisiei privind ajutoarele de stat pentru 2015.
05 Overall, there is a correlation between Member States’ per capita GDP and their spending on State aid (see Figure 2). 
05 Per ansamblu, există o corelație între PIB-ul statelor membre pe cap de locuitor și cheltuielile acestora în domeniul ajutoarelor de stat (a se vedea figura 2).
For the 2010‐2014 period, the three Mem‐ ber States which spent most on State aid per capita on average were Denmark, Finland and Sweden. 
În perioada 2010-2014, cele trei state membre care au cheltuit, în medie, cel mai mult pentru ajutoare de stat pe cap de locuitor au fost Danemarca, Finlanda și Suedia.
Billion euro Percentage of EU GDP Figure 1 
În miliarde de euro Procent din PIB-ul UE Figura 1
Introduction 15 Comparison of Member State spending on State aid and GDP per capita, 2010-2014 600 500 400 300 200 100 0 FI DK SV MT SL FRDE IE AT BE NL 40 000 LU LV EL HU CZ CY PLEEPTES UK LT RO HR SK IT BG 0 10 000 20 000 30 000 50 000 60 000 70 000 80 000 90 000 GDP per capita (euro) Source: European Court of Auditors, based on the Commission’s 2015 State aid scoreboard and Eurostat’s data on population and GDP per capita in current prices. 
Introducere 15 Comparație între cheltuielile statelor membre în ceea ce privește ajutoarele de stat și PIB-ul pe cap de locuitor, 2010-2014 600 500 400 300 200 100 0 FI DK SV MT FRDE IE AT BE LU SL EL LV HU CZ CY NL 40 000 PLEEPTES UK LT RO HR SK IT BG 0 10 000 20 000 30 000 50 000 60 000 70 000 80 000 90 000 PIB pe cap de locuitor (în euro) Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza tabloului de bord al Comisiei privind ajutoarele de stat pentru 2015 și a datelor Eurostat privind populația și PIB-ul pe cap de locuitor la prețuri curente.
06 Cohesion policy is one of the main spending areas in the EU budget; it is imple‐ mented through the European Regional Development Fund (ERDF), the Cohesion Fund (CF) and the European Social Fund (ESF). 
06 Politica de coeziune este unul dintre principalele domenii de cheltuieli din bugetul UE; ea este pusă în aplicare prin Fondul european de dezvoltare regională (FEDR), Fondul de coeziune și Fondul social european (FSE).
Its purpose is to support economic development and employment in the less advantaged regions of the EU5. 
Scopul său este acela de a sprijini dezvoltarea economică și ocuparea forței de muncă în regiunile defavorizate din UE5.
The total EU budget for cohesion policy in the 2014‐2020 programme period is 352 billion euro, up from 347 billion euro in the 2007‐2013 programme period6. 
Bugetul total al UE pentru politica de coeziune în perioada de programare 2014-2020 este de 352 de miliarde de euro, în creștere față de 347 de miliarde de euro în perioada de programare 2007-20136.
Dur‐ ing the years 2010‐2014, 216 billion euro of EU funds was spent under cohesion policy7. 
În perioada 2010-2014, s-au cheltuit 216 miliarde de euro din fondurile UE în cadrul politicii de coeziune7.
5 The policy is implemented through operational programmes which set out priorities, specific objectives and how EU funding will be used. 
5 Politica este pusă în aplicare prin programe operaționale care stabilesc priorități, obiective specifice și modalitatea de utilizare a finanțării UE.
6 See the Commission’s ‘An introduction to EU Cohesion Policy 2014‐2020’ of June 2014 and ‘Cohesion policy 2007‐13 Commentaries and official texts’ of January 2007 respectively. 
6 A se vedea documentul Comisiei din iunie 2014 intitulat „Introducere în politica de coeziune a UE 2014-2020” și documentul Comisiei din ianuarie 2007 intitulat Cohesion policy 2007-13 Commentaries and official texts (Politica de coeziune 2007-2013: Comentarii și texte oficiale).
A programme period is the multi‐annual framework within which Structural Funds and Cohesion Fund expenditure is planned and implemented. 
Prin perioadă de programare se înțelege cadrul multianual în care sunt planificate și executate cheltuielile din fondurile structurale și din Fondul de coeziune.
7 See the cohesion data portal on the Commission’s website. 
7 A se vedea portalul privind datele referitoare la coeziune de pe site-ul Comisiei.
State aid spending per capita (euro) Figure 2 
Cheltuieli cu ajutorul de stat pe cap de locuitor (în euro) Figura 2
Introduction 16 07 The allocation of cohesion policy funds is determined by taking into account differences in GDP levels, with poorer regions receiving higher levels of financial support8. 
Introducere 16 07 Alocarea fondurilor în cadrul politicii de coeziune se stabilește ținând cont de diferențele de la nivelul PIB-ului, regiunile mai sărace beneficiind de un nivel mai ridicat de sprijin financiar8.
As a result, these funds account for a significant share of total govern‐ ment spending in several Member States (see Figure 3). 
Prin urmare, aceste fonduri reprezintă un procent semnificativ din totalul cheltuielilor publice în mai multe state membre (a se vedea figura 3).