natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Our activities 16 100 80 60 40 20 0 Competitiveness for growth and jobs €143 billion Smart and inclusive growth Smart and inclusive growth represents the biggest portion of spending from the EU budget and covers two areas: competitiveness for growth and jobs; and economic, social and territorial cohesion. 
Activitățile Curții 16 100 80 60 40 20 0 Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă 143 de miliarde de euro 13 % Creștere inteligentă și favorabilă incluziunii Creșterea inteligentă și favorabilă incluziunii reprezintă cea mai mare componentă a cheltuielilor de la bugetul UE și acoperă două domenii: Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă și Coeziune economică, socială și teritorială.
Competitiveness for growth and jobs covers funding for trans-European networks in energy, transport and telecommunications, development of enterprises, research and innovation, education and training, social policy, etc. The planned expenditure in this area for 2014-2020 represents 13 % of the total EU budget for the whole programming period, or €143 billion. The budget for 2015 was €15.7 billion. 
Competitivitatea pentru creștere și locuri de muncă este domeniul care include finanțarea pentru rețelele transeuropene de energie, transport și telecomunicații, dezvoltarea întreprinderilor, cercetare și inovare, educație și formare, politica socială etc. Cheltuielile planificate pentru acest domeniu în perioada 2014-2020 se ridică la 143 de miliarde de euro, ceea ce reprezintă 13 % din bugetul total al UE pentru întreaga perioadă de programare.
13 % • Inland Waterway Transport in Europe: No significant improvements in modal share and navigability conditions since 2001 (1/2015) - assessed whether projects co-funded by the EU budget contributed effectively to increasing the modal share of inland waterway freight transport and improving navigability and whether EU inland waterway transport strategies were coherent and based on relevant and comprehensive analyses. 
1/2015) – în acest raport special, Curtea a evaluat dacă proiectele cofinanțate din bugetul UE au contribuit în mod eficace la creșterea ponderii modale a transportului de mărfuri pe căile navigabile interioare și la îmbunătățirea navi-gabilității și dacă strategiile UE privind transportul pe căile navigabile interioare erau coerente și se bazau pe analize cuprinzătoare și relevante.
The audit found that only slow progress had been made as a result of a failure to eliminate bottlenecks. 
În urma auditului, s-a constatat că fuseseră realizate doar progrese limitate deoarece nu s-a reușit eliminarea punctelor de strangulare a traficului de pe aceste cursuri de apă.
Projects co-funded by the EU had not been implemented effectively, while inland waterway transport had made no gains as an alternative to road transport and navigability has not improved. 
Proiectele cofinanțate de UE nu fuseseră implementate în mod eficace, transportul pe căile navigabile interioare nu a câștigat teren ca alternativă la transportul rutier, iar navigabilitatea nu a fost îmbunătățită.
Member States had paid little attention to inland waterways, in spite of the Commission making them a priority. 
Statele membre au acordat o atenție limitată căilor navigabile interioare, deși Comisia declarase că acestea constituie o prioritate.
There was no coherent overall strategy between Member States connected by main water corridors and EU strategies gave insufficient attention to river maintenance and political and environmental considerations. 
Nu exista nicio strategie globală coerentă între statele membre conectate prin principalele coridoare navigabile, iar strategiile UE nu acordaseră o atenție suficientă aspectelor legate de întreținerea cursurilor navigabile și nici considerațiilor politice și de mediu.
Member States should prioritise inland waterway projects with the greatest and most immediate benefits and the Commission should focus funding on projects with advanced plans to eliminate bottlenecks. 
Statele membre ar trebui să acorde prioritate acelor proiecte legate de căile navigabile interioare care oferă cele mai mari și mai imediate beneficii, iar Comisia ar trebui să își concentreze finanțarea asupra proiectelor pentru care există deja planuri avansate vizând eliminarea punctelor de strangulare a traficului fluvial.
EU inland waterway transport projects received €1.3 billion in funding in the 2007-2013 period under the Trans-European Transport Instrument, the European Regional Development Fund (ERDF) and the Cohesion Fund (CF). 
În perioada 2007-2013, proiectele legate de transportul pe căi navigabile interioare din UE au beneficiat de finanțare în valoare totală de 1,3 miliarde de euro din partea instrumentului TEN-T, a Fondului european de dezvoltare regională și a Fondului de coeziune.
Our activities 17 • Is EU financial support adequately addressing the needs of micro-entrepreneurs? 
Activitățile Curții 17 • Permite sprijinul financiar acordat de UE o abordare corespunzătoare a nevoilor microîntreprinzători-lor?
(8/2015) - assessed whether the needs of micro-entrepreneurs were being addressed through the European Social Fund (ESF) and the European Progress Microfinance Facility. 
8/2015) – în acest raport special, Curtea a evaluat dacă Fondul social european (FSE) și Instrumentul european de microfinanțare Progress (EPMF) au reușit să răspundă nevoilor microîntreprinzătorilor.
The audit found weaknesses in the programming and design of ESF financial support and a lack of sufficient, reliable monitoring of performance. 
Curtea a detectat deficiențe la nivelul programării și al conceperii sprijinului financiar acordat prin FSE, precum și lipsa unei monitorizări fiabile și suficiente privind performanța.
Neither the Commission nor the Member States had comparative information on the administrative cost for each Member State and for each funding mechanism. 
Nici Comisia și nici statele membre nu dispuneau de informații comparative privind costurile administrative aferente fiecărui stat membru și fiecărui mecanism de finanțare.
These issues may have a negative impact on the effectiveness of EU financial support for micro-entrepreneurs. 
Aceste aspecte ar putea avea un impact negativ asupra eficacității sprijinului financiar acordat de UE microîntreprinzătorilor.
Member States should perform needs assessments when designing funding instruments and preparing operational programmes which include EU financial support to micro-entrepreneurs. 
Statele membre ar trebui să realizeze evaluări ale nevoilor atunci când concep instrumente de finanțare și pregătesc programe operaționale care includ un sprijin financiar acordat de UE pentru microîntreprin-zători.
The Commission should make Member States’ use of ESF financial instruments conditional on robust risk management systems being in place. 
Comisia Europeană ar trebui să condiționeze utilizarea de către statele membre a instrumentelor financiare aferente FSE de existența unor sisteme solide de gestionare a riscurilor.
Microfinance is usually for amounts below €25 000, and often of less than €10 000. 
Microfinanțarea desemnează în general un sprijin în cuantum mai mic de 25 000 de euro, adesea implicând sume mai mici de 10 000 de euro.
Total demand for these levels of finance in the EU Member States is estimated to be above €12 billion. 
Cererea totală pentru acest tip de nivel de finanțare în statele membre ale UE este estimată la peste 12 miliarde de euro.
Examples mentioned in the report include €5 000 to expand a city kiosk and €9 500 to help establish a children’s playground and a clothing store. • Improving the security of energy supply by developing the internal energy market: more efforts needed (16/2015) - asked whether implementation of internal energy market policy measures and EU spending on energy infrastructure have provided security of energy supply benefits effectively. 
Exemplele menționate în raport includ 5 000 de euro pentru extinderea unui chioșc situat într-o zonă urbană și o finanțare de 9 500 de euro pentru deschiderea unui spațiu de joacă pentru copii și a unui magazin de îmbrăcăminte. • Sunt necesare eforturi suplimentare pentru îmbunătățirea securității aprovizionării cu energie, prin dezvoltarea pieței interne a energiei (RS nr. 16/2015) – în acest raport special, Curtea a urmărit să stabilească dacă punerea în aplicare a măsurilor luate în cadrul politicii privind piața internă a energiei și cheltuielile UE efectuate pentru infrastructura energetică au procurat în mod eficace avantaje din punctul de vedere al securității aprovizionării cu energie.
The audit found that energy infrastructure in Europe is generally not yet designed for fully integrated markets, and therefore does not currently provide effective security of energy supply. 
În urma auditului, s-a constatat că, în general, infrastructura energetică din Europa nu este încă proiectată pentru piețe complet integrate și, prin urmare, nu oferă în prezent o securitate efectivă a aprovizionării cu energie.
Financial support from the EU budget in the field of energy infrastructure has made only a limited contribution to the internal energy market and security of energy supply. 
Sprijinul financiar de la bugetul UE în domeniul infrastructurii energetice a contribuit numai într-o măsură limitată la piața internă a energiei și la securitatea aprovizionării cu energie.
The European Commission should identify energy infrastructure in the EU that is not in active use and work with the Member States to take down barriers to its use for the internal energy market. 
Comisia Europeană ar trebui să identifice infrastructurile energetice din cadrul UE care nu sunt utilizate în mod activ și să colaboreze cu statele membre pentru a elimina barierele din calea utilizării lor în scopul pieței interne a energiei.
In addition, the Commission should consider new ways for energy in one Member State to be available to customers in another. 
În plus, Comisia ar trebui să analizeze noi posibilități prin care energia produsă într-un stat membru poate fi pusă la dispoziția consumatorilor din alt stat membru.
The internal energy market should allow the free flow and trade of gas and electricity across the EU. 
Piața internă a energiei ar trebui să faciliteze libera circulație și comerțul gazelor și energiei electrice pe teritoriul UE.
The EU budget provided €3.7 billion of financing for energy infrastructure between 2007 and 2013, with a further €7.4 billion expected between 2014 and 2020. 
Bugetul UE a furnizat fonduri în cuantum de 3,7 miliarde de euro pentru infrastructura energetică între 2007 și 2013, preconizându-se alte 7,4 miliarde de euro în perioada 2014-2020.
But the report points out that the EU’s objective of completing the internal energy market by 2014 was not met. 
Raportul subliniază totuși că obiectivul de finalizare a pieței interne a energiei până în 2014, stabilit de UE, nu a fost atins.
Our activities 18 100 80 60 40 20 0 Economic, social and territorial cohesion €367 billion 34 % Smart and inclusive growth Economic, social and territorial cohesion includes regional policy which aims at helping the least developed EU countries and regions to catch up with the rest, strengthening all regions’ competitiveness and developing cooperation between them. 
Activitățile Curții 18 100 80 60 40 20 0 Coeziune economică, socială și teritorială 367 de miliarde de euro 34 % Creștere inteligentă și favorabilă incluziunii Domeniul Coeziune economică, socială și teritorială include politica regională, care urmărește reducerea decalajelor de dezvoltare dintre țările și regiunile cel mai puțin dezvoltate din UE și restul statelor membre, consolidând competitivitatea tuturor regiunilor și dezvoltând cooperarea dintre acestea.
The cohesion expenditure planned for 2014-2020 represents 34 % of the EU budget for the whole programming period, or €367 billion. 
Cheltuielile planificate pentru acest domeniu în perioada 2014-2020 se ridică la 367 de miliarde de euro, ceea ce reprezintă 34 % din bugetul total al UE pentru întreaga perioadă de programare.
The budget for 2015 was €51.1 billion. • Efforts to address problems with public procurement in EU cohesion expenditure should be intensified (10/2015) - examined whether the Commission and Member States are taking appropriate and effective action to address the problem of public procurement errors in the cohesion area. 
Bugetul pentru 2015 a fost de 51,1 miliarde de euro. • Este necesară intensificarea eforturilor de soluționare a problemelor legate de achizițiile publice din cadrul cheltuielilor UE privind politica de coeziune (RS nr. 10/2015) – în acest raport special, Curtea a analizat dacă statele membre și Comisia iau măsuri adecvate și eficace pentru a remedia problema erorilor legate de achiziții publice în domeniul coeziunii.
The audit found that widespread problems persist in the way public authorities across the EU contract out work. 
În urma auditului, s-a constatat că modul în care autoritățile publice de pe întreg teritoriul Uniunii Europene atribuie contractele publice continuă să fie afectat de probleme generalizate.
Even though the Commission and the Member States have started to address the problem, there is still a long way to go. 
Chiar dacă atât Comisia Europeană, cât și statele membre au început să remedieze această problemă, mai este o cale lungă de parcurs.
Serious errors resulted in a lack of fair competition and contracts being awarded to those who were not the best bidders. 
Erorile grave au avut drept rezultat o concurență neloială și atribuirea contractelor unor ofertanți care nu prezentaseră neapărat cea mai bună ofertă.
Systematic analysis is very limited and there is a lack of sufficiently detailed, robust and coherent data on the nature and extent of the errors. 
Se procedează doar într-o măsură foarte limitată la o analiză sistematică și se observă o lipsă de date suficient de detaliate, fiabile și coerente cu privire la natura și la amploarea erorilor.
If the situation has not improved by the end of 2016, the audit recommended that 2014-2020 payments to the Member States concerned should be suspended. 
Dacă situația nu se îmbunătățește până la sfârșitul anului 2016, Curtea a recomandat suspendarea plăților către statele membre în cauză pentru perioada de programare 2014-2020.
Between 2007 and 2013, €349 billion was earmarked for spending in the area of regional policy through the ERDF, the CF and the ESF. 
Între 2007 și 2013, domeniului politicii regionale i s-au alocat fonduri în valoare de 349 de miliarde de euro prin intermediul Fondului european de dezvoltare regională, al Fondului de coeziune și al Fondului social european.
A significant part of this money is spent through public procurement. 
O parte semnificativă din aceste fonduri sunt cheltuite prin intermediul achizițiilor publice.
Errors were detected in around 40 % of projects in which public procurement was audited in the ECA’s annual reports over the years 2009-2013. 
Au fost detectate erori în aproximativ 40 % din proiectele pentru care achizițiile publice au făcut obiectul unui audit în contextul elaborării rapoartelor anuale ale Curții pentru exercițiile 2009-2013.
Our activities 19 • EU funding of Urban Waste Water Treatment plants in the Danube river basin: further efforts needed in helping Member States to achieve EU waste water policy objectives (2/2015) - assessed the effectiveness of the ERDF and the CF in helping Member States in the Danube river basin to achieve EU waste water policy objectives. 
Activitățile Curții 19 • Fondurile acordate de UE pentru stațiile de epurare a apelor uzate urbane din bazinul hidrografic al Dunării: sunt necesare eforturi suplimentare pentru a ajuta statele membre să îndeplinească obiectivele politicii UE în domeniul apelor uzate (RS nr. 2/2015) – în acest raport special, Curtea a evaluat eficacitatea cu care contribuie Fondul european de dezvoltare regională/Fondul de coeziune la îndeplinirea, de către statele membre din bazinul hidrografic al Dunării, a obiectivelor politicii UE în domeniul apelor uzate.
The audit found that while EU spending played a key role in helping the Czech Republic, Hungary, Romania and Slovakia achieve progress, all countries incurred delays in complying with the rules and in taking up the EU money available. 
În urma auditului, s-a constatat că, deși fondurile acordate de UE au jucat un rol decisiv pentru progresele realizate de Republica Cehă, Ungaria, România și Slovacia, toate aceste țări au înregistrat întârzieri în ceea ce privește atingerea conformității cu prevederile și absorbția fondurilor care sunt disponibile din partea UE.
A third of the plants were oversized and potentially unsustainable. 
O treime din stații erau supradimensionate și potențial nesustenabile.
The countries took up the available EU funds slowly, thus risking losing EU funding or creating a need for additional money from their national coffers. 
Fondurile disponibile din partea UE erau absorbite într-un ritm lent de țările în cauză, care riscau astfel să piardă finanțările respective din partea UE sau să fie nevoite să apeleze la fonduri suplimentare din bugetele naționale.
The Commission should enhance reporting requirements and Member States should put in place legal provisions to ensure prompt connection to the public sewage network. 
Comisia ar trebui să intensifice cerințele în materie de raportare și statele membre ar trebui să instituie dispoziții legale cu ajutorul cărora să se asigure racordarea în cât mai scurt timp la rețelele publice de canalizare.
The Commission and Member States should set criteria for all types of use of sludge and ensure robust monitoring of pollutants. 
Comisia și statele membre ar trebui să stabilească criterii pentru toate tipurile de utilizare a nămolurilor și să asigure un sistem solid de monitorizare a poluanților.
The Danube river basin is Europe’s largest. 
Bazinul Dunării este cel mai mare bazin hidrografic din Europa.
The EU contributed €7.9 billion for waste water treatment projects in the four audited Member States over the 2000-2006 and 2007-2013 programme periods. • Water quality in the Danube river basin: progress in implementing the water framework directive but still some way to go (23/2015) - assessed whether the implementation of the water framework directive by the Czech Republic, Hungary, Romania and Slovakia led to an improvement in the surface water quality of the Danube river basin. 
UE a contribuit cu 7,9 miliarde de euro la proiecte de epurare a apelor uzate derulate în cele patru state membre auditate în cursul perioadelor de programare 2000-2006 și 2007-2013. • Calitatea apei în bazinul hidrografic al Dunării: s-au realizat progrese în ceea ce privește punerea în aplicare a Directivei-cadru privind apa, dar mai sunt necesare eforturi în acest sens (RS nr. 23/2015) – în acest raport special, Curtea a analizat dacă punerea în aplicare a Directivei-cadru privind apa de către Republica Cehă, Ungaria, România și Slovacia a dus la o îmbunătățire a calității apelor de suprafață din bazinul hidrografic al Dunării.
The audit found there had been little improvement since 2004. 
În urma auditului, s-a constatat că situația nu s-a ameliorat decât foarte puțin din 2004.
The audit pointed to an absence of targeted measures for water bodies of unsatisfactory quality. 
De asemenea, auditul a relevat lipsa unor măsuri direcționate către corpurile de apă cu o stare calitativă nesatisfăcătoare.
There were also shortcomings in monitoring systems resulting in a lack of data both on the type and sources of pollution which caused water bodies to fail. 
Au fost observate totodată deficiențe în sistemele de monitorizare, care au dus la o lipsă de date referitoare atât la tipul poluării, cât și la sursele de poluare care au cauzat o stare nesatisfăcătoare a corpurilor de apă.
In addition, Member States exempted a significant number of water bodies from important deadlines without sufficient justification. 
În plus, statele membre au acordat, pentru un număr semnificativ de corpuri de apă, derogări de la obligația respectării unor termene-limită importante, fără să prezinte o justificare suficientă în acest sens.
The recommendations included improving pollution monitoring and diagnosis systems, stronger criteria for inspections and looking at charges or taxation to deter emissions. 
Printre recomandările formulate se numără îmbunătățirea sistemelor de monitorizare și de diagnosticare a problemelor legate de poluarea apei, consolidarea criteriilor pentru inspecții și recurgerea eventuală la taxe sau impozite pentru descurajarea emisiilor.
Between 2007 and 2013, the ERDF and the CF provided €6.35 billion to Member States in the Danube basin for waste water treatment. 
În perioada 2007-2013, în vederea epurării apelor uzate, s-au pus la dispoziția statelor membre din bazinul hidrografic al Dunării 6,35 miliarde de euro din Fondul european de dezvoltare regională și din Fondul de coeziune.
Over the same period, the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) provided €6.39 billion to compensate farmers taking agri-environmental measures. 
De-a lungul aceleiași perioade, s-au alocat 6,39 miliarde de euro din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală pentru compensarea fermierilor care aplică măsuri de agromediu.
Our activities 20 • EU Youth Guarantee: first steps taken but implementation risks ahead (3/2015) - assessed whether the Commission provided appropriate support to Member States in setting up the Youth Guarantee scheme and reviewed possible implementation risks. 
Activitățile Curții 20 • Garanția pentru tineret instituită de UE: primele măsuri au fost adoptate, dar se prefigurează riscuri în ceea ce privește implementarea (RS nr. 3/2015) – în acest raport special, Curtea a evaluat dacă statele membre au primit din partea Comisiei un sprijin adecvat la înființarea garanțiilor pentru tineret și a examinat eventualele riscuri privind implementarea.
The audit identified three risks to the successful implementation of the Youth Guarantee initiative: adequacy of total funding, the definition of a ‘good-quality offer’ and the way the Commission monitors and reports on results. 
În urma auditului, au fost identificate trei riscuri pentru implementarea cu succes a inițiativei „Garanția pentru tineret”, și anume adecvarea finanțării totale, definiția ofertei „de calitate” și modul în care Comisia monitorizează și raportează cu privire la rezultate.
The Commission did provide timely and appropriate support to the Member States in setting up their Youth Guarantee schemes. 
Comisia a acordat un sprijin adecvat și prompt statelor membre la înființarea schemelor naționale aferente Garanției pentru tineret.
But it did not carry out an impact assessment specifying expected costs and benefits, despite this being a standard procedure. 
Serviciile Comisiei nu au realizat însă o evaluare a impactului în care să se precizeze costurile și beneficiile scontate, în pofida faptului că aceasta reprezintă o procedură standard.
Although the Commission had asked Member States to provide cost estimates when submitting their Youth Guarantee implementation plans, some responses lacked relevant information, while none provided estimated costs for the structural reforms required. 
Deși Comisia solicitase statelor membre să furnizeze estimări ale costurilor odată cu transmiterea planurilor de implementare a Garanției pentru tineret, anumite răspunsuri nu conțineau informații relevante și niciunul dintre statele respective nu a indicat costurile estimate pentru reformele structurale necesare.
The Youth Guarantee scheme was established in June 2013 in response to the worsening situation for young unemployed people, which was exacerbated by the economic and financial crisis. 
Garanția pentru tineret a fost creată în iunie 2013 ca reacție la înrăutățirea situației tinerilor aflați în șomaj, situație exacerbată de criza economică și financiară.