natgillin/translations-raw huggingface dataset:
12 See ECA Opinion No 1/2018 concerning the proposal of 2 May 2018 for a regulation of the European Parliament and of the Council on the protection of the Union's budget in case of generalised deficiencies as regards the rule of law in the Member States; ECA opinion No 9/2018 concerning the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council establishing the EU Anti-Fraud Programme; ECA opinion No 8/2018 concerning the proposal of 23 May 2018 on amending OLAF Regulation 883/2013 as regards cooperation with the European Public Prosecutor’s Office and the effectiveness of OLAF investigations. 
12 A se vedea Avizul nr. 1/2018 al Curții de Conturi Europene referitor la propunerea (din 2 mai 2018) de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția bugetului Uniunii în cazul unor deficiențe generalizate în ceea ce privește statul de drept în statele membre; Avizul nr.
9 Audit scope and approach 10 Our audit assessed whether the Commission is properly managing the risk of fraud in EU spending. 
9 Sfera și abordarea auditului 10 În cadrul auditului său, Curtea a evaluat dacă Comisia gestionează în mod adecvat riscul de fraudă în legătură cu cheltuielile UE.
In particular, we examined: o whether the Commission properly assesses the scale, nature and causes of fraud in EU spending; o whether the Commission has an effective strategic framework for managing the risk of fraud; o whether the Commission focuses sufficiently on preventing fraud; o whether OLAF’s administrative investigations lead to prosecution and recovery. 
Curtea a examinat în special: o dacă Comisia a evaluat corect amploarea, natura și cauzele fraudei legate de cheltuielile UE; o dacă Comisia dispune de un cadru strategic eficace pentru gestionarea riscului de fraudă; o dacă Comisia se concentrează suficient pe prevenirea fraudei; o dacă investigațiile administrative ale OLAF conduc la urmărire penală și la recuperare.
Figure 1 – Our audit scope for OLAF OLAF’s mandate and our audit scope 11 Commission EU institutions, bodies, offices and agencies OLAF develops EU policy to counter fraud OLAF investigates s e ri ous misconduct by EU staff and members of EU i ns ti tuti ons (internal investigations) Member States, third countries, international organisations OLAF conducts independent investigations into fraud, corruption and irregularities (external investigations) EU Expenditure EU Revenue (customs duties) OLAF activities covered by our audit scope OLAF activities not covered by our audit scope Source: ECA. 
Figura 1 – Sfera auditului Curții privind OLAF Mandatul OLAF și sfera auditului Curții 10 Comisia Instituțiile, organismele, oficiile și agențiile UE OLAF elaborează politica UE de combatere a fraudei OLAF investighează abateri grave ale personalului UE și ale membrilor instituțiilor UE (investigații interne) Statele membre, țările terțe și organizațiile internaționale OLAF efectuează investigații independente privind frauda, corupția și neregulile (investigații externe) Cheltuielile UE Veniturile UE (taxele vamale) Activitățile OLAF acoperite de sfera auditului Curții Activitățile OLAF neacoperite de sfera auditului Curții Sursa: Curtea de Conturi Europeană.
11 We also considered whether the EPPO is likely to address the weaknesses we identified in the current set up of combating fraud in EU spending. 
11 Curtea a examinat, de asemenea, dacă EPPO ar putea remedia deficiențele identificate de Curte în cadrul actualului sistem de combatere a fraudei legate de cheltuielile UE.
12 12 Our audit focused purely on fraud in EU spending. 
11 12 Auditul Curții s-a axat exclusiv pe fraudele legate de cheltuielile UE.
We covered all major EU spending areas (Agriculture, Cohesion, Research and External Actions). 
El a acoperit toate domeniile majore de cheltuieli ale UE (agricultură, coeziune, cercetare și acțiuni externe).
We focused mainly on the Commission’s actions to prevent and respond to detected fraud. 
Curtea s-a concentrat în principal pe acțiunile întreprinse de Comisie pentru a preveni frauda și pentru a răspunde la fraudele detectate.
We did not examine OLAF’s investigations into EU revenue. 
Ea nu a examinat investigațiile OLAF desfășurate cu privire la veniturile UE.
Regarding OLAF’s external investigations, we focused on financial and judicial recommendations, because these are its main outputs13. 
În ceea ce privește investigațiile externe ale OLAF, Curtea s-a concentrat pe recomandările financiare și judiciare, deoarece acestea sunt principalele realizări ale OLAF13.
Nor did we examine internal investigations against officials or other EU employees, members of institutions or bodies, or heads of offices or agencies. 
Curtea nu a examinat nici investigațiile interne desfășurate cu privire la funcționari sau la alți angajați ai UE, membri ai instituțiilor sau ai organismelor ori șefi de oficii sau de agenții.
13 We based our observations on the following sources of evidence: (a) analysis of relevant documentation (Commission and OLAF documents, ECA reports, relevant studies and research) and databases (i.e. IMS and Arachne); (b) interviews with OLAF officials and officials from seven spending DGs (DG AGRI, DG EMPL, DG REGIO, DG RTD, DG DEVCO, DG CNECT and DG HOME), as well as DGs and other internal services playing an important role in the Commission’s oversight of fraud risk management (OLAF supervisory committee, SEC GEN, DG BUDG, and IAS); (c) interviews with bodies external to the Commission, such as Europol and Eurojust; (d) visits to Anti-Fraud Coordination Services (AFCOSs), public prosecutors’ offices and relevant ministries in four Member States (Bulgaria, Berlin and Brandenburg in Germany, Rome and Perugia in Italy and Poland); (e) a survey sent to 28 Member States’ Supreme Audit Institutions (SAIs), 23 of which replied; a survey sent by Europol in the framework of this audit to their 28 national contact points, 13 of which replied; (f) contributions from 15 experts (criminologists, legal and social scientists, prosecutors) who provided input and advice throughout the audit and commented on our preliminary findings. 
13 Observațiile Curții se bazează pe următoarele surse de probe de audit: (a) analiza documentației (documente ale Comisiei și ale OLAF, rapoarte ale Curții de Conturi Europene, studii și cercetări relevante) și a bazelor de date relevante (IMS și ARACHNE); (b) interviuri cu funcționari ai OLAF și cu funcționari din șapte direcții generale responsabile de cheltuieli (DG AGRI, DG EMPL, DG REGIO, DG RTD, DG DEVCO, DG CNECT și DG HOME), precum și din direcții generale și din alte servicii interne care au un rol important în supravegherea de către Comisie a gestionării riscului de fraudă [Comitetul de supraveghere a OLAF, SEC GEN, DG BUDG și Serviciul de Audit Intern (IAS)]; (c) interviuri cu organisme externe Comisiei, cum ar fi Europol și Eurojust; (d) vizite la serviciile de coordonare antifraudă (AFCOS), la parchetele și la ministerele de resort din patru state membre (Bulgaria, Berlin și Brandenburg în Germania, Roma și Perugia în Italia, și Polonia); (e) un chestionar adresat celor 28 de instituții supreme de audit din statele membre, dintre care au răspuns 23; un chestionar adresat de Europol în cadrul acestui audit celor 28 de puncte de contact naționale, dintre care au răspuns 13; (f) contribuții din partea a 15 experți (criminologi, cercetători în domeniul științelor juridice și al celor sociale, procurori) care au furnizat informații și consiliere pe tot parcursul auditului și au formulat observații cu privire la constatările preliminare ale Curții.
13 Under the Commission’s fraud preventive actions, we also covered OLAF’s administrative recommendations. 
13 În cadrul acțiunilor de prevenire a fraudei desfășurate de Comisie, Curtea a examinat și recomandările administrative ale OLAF.
Observations The Commission’s insight into the scale, nature and causes of fraud is insufficient 14 Fraud measurement is the first step in a properly designed and implemented approach to countering fraud. 
Observații Informațiile de care dispune Comisia cu privire la amploarea, la natura și la cauzele fraudei sunt insuficiente 14 Măsurarea fraudei este primul pas într-un demers corect conceput și pus în aplicare pentru combaterea fraudei.
Without good core data on fraud, it is more difficult to plan and monitor anti-fraud actions. 
În lipsa unor date de bază adecvate cu privire la fraudă, acțiunile antifraudă sunt mai dificil de planificat și de monitorizat.
15 Fraud against corporately managed funds, such as EU money, is a hidden crime, meaning that it cannot be discovered without ex-ante or ex-post checks undertaken specifically for this purpose. 
15 Fraudele comise împotriva fondurilor gestionate de organizații, cum sunt fondurile UE, constituie infracțiuni ascunse, ceea ce înseamnă că nu pot fi descoperite fără controale ex ante sau ex post efectuate special în acest scop.
Since such checks cannot be comprehensive and are not always productive, some cases remain undetected. 
Întrucât astfel de controale nu pot fi exhaustive și nu sunt întotdeauna productive, unele cazuri rămân nedetectate.
This is compounded by the lack of any individual victims of fraud against corporately managed funds who would report such crimes and bring them to the attention of the relevant authorities. 
Această situație este agravată de lipsa de victime individuale ale fraudelor comise împotriva fondurilor gestionate de organizații, care să raporteze aceste infracțiuni și să le supună atenției autorităților competente.
Figure 2 represents undetected fraud and the stages between the detection of a case of suspected fraud and the establishment of fraud by a court. 
Figura 2 reprezintă frauda nedetectată și etapele cuprinse între detectarea unui caz de suspiciune de fraudă și constatarea fraudei de către o instanță.
Figure 2 – Levels of fraud Established by court Prosecuted fraud Investigated fraud Reported fraud Detected fraud Total fraud 13 Undetected fraud ? 
12 Figura 2 – Nivelurile de fraudă Constatate de o instanță Fraude pentru care s-a început urmărirea penală Fraude investigate Fraude raportate Fraude detectate Total fraude Frauda nedetectată ?
14 16 Because of its hidden nature, the phenomenon of fraud cannot be estimated purely on the basis of official statistics on reported and investigated cases. 
13 16 Din cauza naturii sale ascunse, fenomenul de fraudă nu poate fi estimat doar pe baza statisticilor oficiale privind cazurile raportate și investigate.
Sociological research methods could provide additional useful insights into the scale and nature of the problem. 
Metodele de cercetare sociologică ar putea furniza informații suplimentare utile cu privire la amploarea și la natura problemei.
17 In relation to EU spending, information on the detected fraud level is recorded within three different databases (Figure 3). 
17 În ceea ce privește cheltuielile UE, informațiile privind nivelul fraudei detectate sunt înregistrate în trei baze de date diferite (figura 3).
Figure 3 – Information on detected fraud Detection of EU fraud Private sources IBOAs ECA MS national authorities MS investigative bodies OLAF database - Irregularity Case Management management system Sys tem Information on EU fraud Member State databases Source: ECA. 
Figura 3 – Informații privind fraudele identificate Detectarea fraudelor legate de UE Surse private IBOA Curtea de Conturi Europeană SM autoritățile naționale SM organele de anchetă Baza de date a OLAF – Sistemul de gestionare a cazurilor Sistemul de gestionare a neregulilor (IMS) Informații privind fraudele legate de UE Bazele de date ale statelor membre Sursa: Curtea de Conturi Europeană.
18 OLAF – as the EU’s key anti-fraud body – is responsible for collecting and compiling statistics and information on fraud in EU spending on behalf of the Commission. 
18 OLAF – în calitatea sa de principal organism antifraudă al UE – este responsabil de colectarea și compilarea de statistici și informații privind frauda legată de cheltuielile UE, în numele Comisiei.
Member States and candidate countries are legally14 obliged to report to OLAF, as part of the Commission, all major cases of irregularities that they have detected in EU revenue (Traditional Own Resources) and expenditure (Cohesion, Agriculture and Pre-accession funds). 
Statelor membre și țărilor candidate le revine obligația legală14 să raporteze la OLAF, în calitatea sa de parte a Comisiei, toate cazurile grave de nereguli pe care le-au detectat în legătură cu veniturile UE (resursele proprii tradiționale) și în legătură cu cheltuielile acesteia (coeziune, agricultură și fonduri de preaderare).
15 behaviour was intentional (suspected fraud) or whether fraud has been established by a definitive court decision (established fraud). 
14 administrative sau judiciare la nivel național pentru a se stabili caracterul deliberat sau nu al comportamentului în cauză (suspiciune de fraudă) sau dacă frauda a fost confirmată printr-o hotărâre judecătorească definitivă (fraudă confirmată).
Thus, Member States and candidate countries must first register an irregularity and then indicate whether that irregularity was fraudulent (suspected or established fraud) or non-fraudulent. 
Astfel, statele membre și țările candidate trebuie mai întâi să înregistreze o neregulă și apoi să precizeze dacă neregula respectivă avea caracter fraudulos (suspiciune de fraudă sau fraudă confirmată) sau nu avea un astfel de caracter.
This reporting in respect of expenditure is done through an IT system called the ‘Irregularity Management System’ (IMS). 
În ceea ce privește cheltuielile, această raportare se realizează prin intermediul unui sistem informatic denumit „Sistemul de gestionare a neregulilor” (IMS).
OLAF is in charge of this system. 
OLAF este responsabil de acest sistem.
Reporting in respect of revenue is done via the OWNRES system, which is managed by DG BUDG. 
În ceea ce privește veniturile, raportarea se realizează prin intermediul sistemului OWNRES, care este gestionat de DG BUDG.
19 OLAF has its own case management system, which provides information on closed and ongoing investigations into fraud, corruption and serious irregularities involving EU money. 
19 OLAF dispune de propriul sistem de gestionare a cazurilor, care oferă informații cu privire la investigațiile încheiate și la cele aflate în curs în cazuri de fraudă, de corupție și de nereguli grave care implică fonduri ale UE.
Member State authorities may also have their own databases for recording suspected fraud cases affecting either the financial interests of the EU or their national budgets. 
Autoritățile statelor membre pot avea, de asemenea, propriile baze de date pentru înregistrarea cazurilor de suspiciuni de fraudă care afectează fie interesele financiare ale UE, fie bugetele lor naționale.
20 In this section, we examine the quality of information used by the Commission on detected and undetected fraud levels and the type of analysis the Commission carries out in order to identify the most typical fraud patterns and schemes, causes of fraud, and the profile of EU fraudsters. 
20 În această secțiune, Curtea examinează calitatea informațiilor utilizate de Comisie cu privire la nivelurile fraudei detectate și nedetectate și tipul de analiză pe care Comisia o efectuează pentru a identifica cele mai tipice forme și mecanisme de fraudă, cauzele fraudei și profilul autorilor de fraude.
We also assess how the Commission incorporates this information into its fraud risk assessments. 
Curtea evaluează, de asemenea, modul în care Comisia include aceste informații în evaluările sale privind riscul de fraudă.
Data on the detected fraud level is incomplete 21 The Commission publishes the value of detected fraud, together with underlying analyses, every year in a report called the ‘PIF report’15. 
Datele referitoare la nivelul fraudelor detectate sunt incomplete 21 Comisia publică în fiecare an valoarea fraudelor detectate, împreună cu analizele subiacente, într-un raport intitulat „Raportul PIF”15.
According to this report, detected fraud in EU spending in 2017 amounted to €390.7 million, or 0.29 % of total payments from the EU budget (Figure 4). 
Potrivit acestui raport, fraudele detectate în legătură cu cheltuielile UE în 2017 s-au ridicat la 390,7 milioane de euro, respectiv 0,29 % din totalul plăților efectuate de la bugetul UE (figura 4).
15 Protection of the European Union’s financial interests – fight against fraud 2017 Annual Report, COM(2018) 553 final. 
15 Protejarea intereselor financiare ale Uniunii Europene – Combaterea fraudei – Raportul anual pe 2017, COM(2018) 553 final.
Figure 4 – EU spending: detected fraud by spending area (2017) 16 EU spending area From Commission data, Member States’ and candidate countries’ reporting (amount in million euro) As % of payments Cohesion and fisheries* 320* 0.94 %* Natural resources 60 0.11 % Direct expenditure 7 0.04 % Pre-accession 3 0.18 % Total 390 0.29 % *For the cohesion and fisheries spending areas, which are entirely based on multi-annual programmes, the Commission suggests referring to data covering whole programming periods rather than to year-to-year changes. 
15 Figura 4 – Cheltuielile UE: fraudele detectate, pe domenii de cheltuieli (2017) Domeniu de cheltuieli ale UE Din datele Comisiei și din raportările statelor membre și ale țărilor candidate (suma în milioane de euro) Ca % din plățile efectuate Coeziune și pescuit* 320* 0,94 %* Resurse naturale 60 0,11 % Cheltuieli directe 7 0,04 % Preaderare 3 0,18 % Total 390 0,29 % *Pentru domeniile de cheltuieli privind coeziunea și pescuitul, care se bazează în totalitate pe programe multianuale, Comisia sugerează să se facă referire la date care acoperă întreaga perioadă de programare mai degrabă decât la schimbările intervenite de la un an la altul.
For the whole programming cycle 2007-13, detected fraud represents 0.44 % of the payments. 
Pentru întregul ciclu de programare 2007-2013, frauda detectată reprezintă 0,44 % din plăți.
Source: ECA based on PIF Report 2017 (pp. 14, 22, 24 and 25) and the Commission Staff Working Document SWD(2018) 386 final "Statistical evaluation of irregularities reported for 2017" (pp. 47, 66, 102, 103 and 106). 
Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza Raportului PIF 2017 (p. 14, 22, 24 și 25) și a documentului de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2018) 386 final: „Evaluarea statistică a neregulilor raportate pentru 2017” (p.
22 To calculate these figures on detected fraud, the Commission uses its own data in cases where it manages the expenditure directly and, in cases concerning expenditure under shared management, it uses data forwarded to OLAF by Member States and candidate countries via the IMS. 
22 Pentru a calcula aceste cifre privind fraudele detectate, Comisia utilizează propriile date în cazurile care implică cheltuieli aflate sub gestiune directă, iar în cazurile referitoare la cheltuieli care fac obiectul gestiunii partajate, aceasta utilizează date transmise la OLAF de statele membre și de țările candidate prin intermediul IMS.
23 Based on our audit results, outlined in the following paragraphs, we have concluded that these figures do not provide a complete picture of the detected fraud level in EU spending. 
23 Pe baza rezultatelor obținute în urma auditului pe care l-a efectuat, prezentate la punctele următoare, Curtea a ajuns la concluzia că cifrele respective nu oferă o imagine completă a nivelului fraudei detectate în legătură cu cheltuielile UE.
This is the case for both shared management and other management modes. 
Acest lucru este valabil atât pentru gestiunea partajată, cât și pentru alte moduri de gestiune.
24 Within shared management, the Commission’s view is that the main problem of non-reporting concerns cases under investigation by prosecution services of which authorities in charge of implementing the programme in question are not aware16. 
24 În cadrul gestiunii partajate, Comisia consideră că principala problemă legată de neraportare privește cazuri aflate în curs de investigare de către parchete despre care autoritățile responsabile de punerea în aplicare a programului în cauză nu au cunoștință16.
Of the 20 OLAF cases we checked, we identified only three cases that Member State authorities had recorded in the IMS system. 16 Paragraph 2.4 of Commission Staff Working Document (2016)237 final explains the methodological assumptions behind the analysis of the reported irregularities. 
Curtea a identificat însă următoarele motive suplimentare pentru care amploarea fraudei nu este raportată la nivelul real: 16 Punctul 2.4 din Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2016) 237 final explică ipotezele metodologice care stau la baza analizei neregulilor raportate.
17 o Fraudulent cases may also arise from the activities of intermediate public bodies involved in implementing an operational programme through project selection or public tendering: o EU law17 does not require Member States authorities to report fraudulent or non-fraudulent cases where public bodies exercised the powers of a public authority and did not act as an economic operator. 
Dintre cele 20 de cazuri ale OLAF verificate de Curte, aceasta a identificat doar trei cazuri pe care autoritățile statelor membre le înregistraseră în sistemul IMS. o Cazuri de fraudă pot fi de asemenea generate de activitățile organismelor publice intermediare implicate în punerea în aplicare a unui program operațional la nivelul selecției proiectelor sau al achizițiilor publice: o Dreptul UE17 nu impune autorităților statelor membre să raporteze cazurile de natură frauduloasă sau nefrauduloasă în care organisme publice și-au exercitat prerogativele de autoritate publică și nu au acționat în calitate de operator economic.
We found problems of underreporting in cases where public bodies act as economic operators. o When fraudulent or non-fraudulent irregularities occur in project selection before a given project is awarded any funding, it is not always possible to identify the irregular or fraudulent project concerned in order to enter the necessary data into the IMS. 
Curtea a identificat probleme de subraportare în cazuri în care organisme publice acționează ca operatori economici. o În cazul în care apar nereguli frauduloase sau nefrauduloase în selecția proiectelor înainte de a acorda finanțare unui anumit proiect, nu este întotdeauna posibilă identificarea proiectului neconform sau fraudulos în cauză pentru a se introduce datele necesare în IMS.
We came across such cases in two Member States. o To reduce their administrative burden, EU law obliges Member State authorities only to report fraudulent or non-fraudulent irregularities involving more than €10 000 in EU money18. 
Curtea a identificat astfel de cazuri în două state membre. o Pentru a reduce sarcina administrativă care le revine, legislația UE prevede pentru autoritățile statului membru obligația de a raporta doar neregulile frauduloase sau nefrauduloase care implică fonduri ale UE în valoare de peste 10 000 de euro18.
For Agriculture and the European Social Fund, there are a large number of payments below the €10 000 threshold and, as a consequence, potentially fraudulent payments below the reporting threshold, which are not reported. 
În domeniul agriculturii și în cadrul Fondului social european, există un număr mare de plăți sub pragul de 10 000 de euro și, în consecință, plăți potențial frauduloase sub pragul de raportare care nu sunt raportate.
During our audit, we identified one Member State where irregularities reported within IMS for the European Agricultural Guarantee Fund and European Agricultural Fund for Rural Development accounted for only a small share (7 %) of all irregularities detected by the Member State for these two Funds. 
Pe parcursul auditului, Curtea a identificat un stat membru în cazul căruia neregulile raportate în cadrul IMS pentru Fondul european de garantare agricolă și pentru Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală reprezentau doar o mică parte (7 %) din totalul neregulilor identificate de statul membru respectiv pentru aceste două fonduri.