natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The final level of programme financing is based on this estimate, but it is also subject to negotiation between the partners and the Member State. 
Nivelul final de finanțare a unui program se bazează pe această estimare, dar este de asemenea negociat între parteneri și statul membru.
Each lender then takes a share in the programme financing24. 
Fiecare creditor își asumă apoi o parte din finanțarea programului24.
The Member State’s internal funding sources may also be considered. 
Sursele de finanțare interne ale statului membru pot fi de asemenea luate în considerare.
22 For an overview of the key elements of programme financing, the relative share of each key lender and the amounts of financial assistance disbursed, see Figure 2. 
22 Pentru o imagine de ansamblu a principalelor elemente ale finanțării programelor, a ponderii relative a fiecărui creditor principal și a sumelor plătite în cadrul asistenței financiare, a se vedea figura 2.
20 For example if deficit targets are changed. 
20 De exemplu, în cazul în care sunt modificate țintele de deficit.
21 The Commission carried out 36 formal reviews of the six audited programmes. 
21 Comisia a efectuat 36 de evaluări formale în legătură cu cele șase programe auditate.
In 16 cases, the review was followed by an amendment to the corresponding Council decision. 
În 16 cazuri, evaluarea a fost urmată de o modificare a deciziei corespondente a Consiliului.
22 The Eurosystem is the central banking system of the euro area. It consists of the European Central Bank and national central banks. 
22 Eurosistemul este sistemul băncilor centrale din zona euro și este format din Banca Centrală Europeană și din băncile centrale naționale.
23 When a country’s debt is about to mature it needs to be ‘rolled over’ into a new debt ,which will cover repayment of the old. 
23 Atunci când datoria unei țări se apropie de scadență, aceasta trebuie să fie „convertită” într-o nouă datorie care va acoperi rambursarea celei vechi.
Rollover brings the risk that the debt may be refinanced at a higher interest rate, thus increasing interest expenditure, or that the borrowing country will not raise enough funds to cover repayment of the old debt in full. 
O astfel de operațiune atrage riscul ca datoria să fie refinanțată la o rată a dobânzii mai mare, majorând astfel cheltuielile cu dobânda, sau riscul ca țara împrumutată să nu colecteze fonduri suficiente pentru a acoperi în întregime rambursarea datoriei vechi.
24 Although the legal framework allows for the provision of loans by the EU alone, in recent practice assistance has usually been granted in cooperation with the IMF and other international institutions or countries. 
24 Deși cadrul juridic permite acordarea de împrumuturi doar de către UE singură, în practica recentă, asistența a fost acordată, de obicei, în cooperare cu FMI și cu alte instituții internaționale sau cu alte țări.
Introduction 17 Programme financing Overall programme financing in euro Hungary Latvia 20 billion 7.5 billion ... as a percentage of each country’s GDP 19 % 40 % Financing committed by the European Union 33 % 41 % 6.5 billion 3.1 billion Disbursements as a percentage of committed financing Hungary Latvia Balance of payments/EFSM 1 Precautionary assistance. 
Introducere 17 Finanțarea programelor Finanţarea totală a programelor, în euro Ungaria Letonia 20 de miliarde 7,5 miliarde ... ca procent din PIB-ul ţării respective 19 % 40 % Finanţarea angajată de Uniunea Europeană 33 % 41 % 6,5 miliarde 3,1 miliarde Plăţi efectuate ca procent din finanțarea angajată Ungaria Letonia Balanţa de plăţi/MESF România 20 de miliarde + 5,4 miliarde1 17 % Irlanda 67,5 miliarde 43 % 33 % (60% cu FESF) 22,5 (40,2) miliarde Irlanda FMI Portugalia 78 de miliarde 46 % 33 % (67 %) 26 (52) de miliarde Portugalia Alţi creditori 25 % 5 miliarde România FESF 1 Asistență financiară preventivă.
Not included in the other charts. 
Nu este inclusă în celelalte grafice.
85 % 72 % 94 % 65 % 100 % 92 % 100 % 100 % 97 % 92 % 100 % 97 % Figure 2 
85 % 72 % 94 % 65 % 100 % 92 % 100 % 100 % 97 % 92 % 100 % 97 % Figura 2
Introduction 18 23 The five Member States used 95 % of the financing committed by the European Union, and 13 % of that amount had already been repaid by 31 March 2015 (see Figure 3). 
Introducere 18 23 Cele cinci state membre au utilizat 95 % din finanțarea angajată de către Uniunea Europeană și rambursaseră deja 13 % din această sumă până la 31 martie 2015 (a se vedea figura 3).
Financial assistance: amounts disbursed and repayments outstanding Assistance to be provided by the European Union 63 billion euro Disbursed by country 2.9 Repayments outstanding by country1 5.0 23.9 Romania Portugal Latvia Ireland Hungary 70 % 100 % 24 % 100 % 1.5 3.5 23.9 Amounts borrowed and disbursed 60 billion euro 0.7 22.5 5.5 22.5 27 % 1 Data as of 31 March 2015. 
Asistența financiară: sumele plătite și rambursările datorate Cuantumul asistenţei care urmează să fie furnizată de Uniunea Europeană 63 de miliarde de euro Sume plătite, pe ţară 2,9 Rambursări datorate, pe ţară1 5,0 23,9 România Portugalia Letonia Irlanda Ungaria 70 % 100 % 0,7 24 % 100 % 1,5 3,5 23,9 Sume luate cu împrumut și vărsate ca asistenţă 60 de miliarde de euro 22,5 5,5 1 Date valabile la 31 martie 2015.
Source: ECA, data provided by the European Commission. 
Sursa: Curtea de Conturi Europeană; date furnizate de Comisia Europeană.
Total outstanding 52 billion euro Figure 3 
22,5 Totalul soldului datorat 52 de miliarde de euro 27 % Figura 3
Introduction 19 Borrowing on the markets 24 To provide its share of total financial assistance, the European Union borrowed on the capital markets and lent the money to the Member States in difficulty on the same terms, i.e. for the same amount and with the same coupon and maturity date. 
Introducere 19 Împrumuturile de pe piețe 24 Pentru a se achita de partea care îi revine din asistența financiară totală, Uniunea Europeană s-a împrumutat pe piețele de capital pentru a acorda apoi aceste fonduri cu titlu de împrumut statelor membre aflate în dificultate în aceleași condiții, și anume pentru aceeași valoare, cu același cupon și cu aceeași dată a scadenței.
By the end of 2014, the EU had made a total of 22 bond issues with a nominal value of 60.1 billion euro. 
Până la sfârșitul anului 2014, UE realizase, în total, 22 de emisiuni de obligațiuni cu o valoare nominală de 60,1 miliarde de euro.
The Commission managed the borrowing on behalf of the EU. 
Comisia a gestionat operațiunile de împrumut în numele UE.
25 Borrowing generally took the form of euro medium-term notes (EMTNs), which are issued on the capital markets and listed on the Luxembourg stock exchange. 
25 Împrumuturile au luat în general forma unor titluri în euro pe termen mediu (EMTN – Euro Medium-Term Notes) care sunt emise pe piețele de capital și sunt cotate la Bursa din Luxemburg.
EMTNs are redeemable in full at maturity and bear fixed annual interest over the duration of their existence. 
EMTN pot fi răscumpărate în totalitate la scadență și sunt purtătoare de dobândă anuală fixă pe întreaga durată a existenței lor.
European investors represent around 80 % of all investors in EMTNs. 
Investitorii europeni reprezintă aproximativ 80 % din ansamblul investitorilor în EMTN.
26 The debt servicing of EMTNs remains an obligation of the European Union, which must ensure that all payments are made in a timely manner if the debtor Member State fails to reimburse the capital and/or interest due. 
26 Serviciul datoriei aferente EMTN este responsabilitatea Uniunii Europene, care trebuie să se asigure că toate plățile sunt efectuate în timp util dacă statul membru debitor nu rambursează capitalul și/sau dobânzile datorate.
Audit approach 20 27 The audit examined whether the Commission’s management of financial assistance programmes was appropriate. 
Abordarea auditului 20 27 În cadrul auditului s-a examinat dacă Comisia a gestionat în mod adecvat programele de asistență financiară.
This was addressed by the following sub-questions. (i) Were the growing fiscal risks detected on time? (ii) Were processes sufficiently well designed to make a comprehensive input into programme decisions? (iii) Did the Commission borrow at the best possible rates and in accordance with best debt issuance practices? (iv) Did the financial assistance programmes meet their main objectives? 
În acest scop, s-au formulat următoarele întrebări de audit secundare, și anume: (i) Au fost detectate la timp riscurile bugetare în creștere? (ii) Procesele au fost suficient de bine concepute pentru a putea contribui pe deplin la deciziile privind programele? (iii) A reușit Comisia să se împrumute la cele mai bune rate posibile și în conformitate cu cele mai bune practici în materie de emisiune de titluri de creanță? (iv) Programele de asistență financiară și-au atins obiectivele principale?
28 The audit covered the Commission’s management of financial assistance provided under the balance-of-payments facility and the EFSM, for which the Commission borrowed on the capital markets using the EU budget as guarantee. 
28 Auditul a vizat modul în care Comisia a gestionat asistența financiară acordată în temeiul mecanismului de asistență pentru balanțele de plăți și al MESF și pentru care Comisia s-a împrumutat pe piețele de capital utilizând bugetul UE drept garanție.
The audit encompassed the financial assistance paid to Hungary, Latvia, Romania (the first two programmes), Ireland and Portugal, with an emphasis on the Commission’s role in these programmes. 
Auditul a inclus asistența financiară acordată Ungariei, Letoniei, României (primele două programe), Irlandei și Portugaliei, cu un accent deosebit pe rolul Comisiei în cadrul acestor programe.
We also examined the Commission’s cooperation with its partners (the ECB and the IMF), but did not audit the partners. 
Am examinat, de asemenea, modul în care Comisia a cooperat cu partenerii săi (BCE și FMI), dar nu am efectuat un audit al acestora.
29 We did not audit the decisions taken at the EU’s political level and we limited the scope of the audit in several aspects. 
29 Nu am auditat deciziile luate la nivelul politic al UE și am limitat sfera auditului în mai multe privințe.
We did not consider the counterfactual scenario of no financial assistance or the feasibility of resolving the crises by other means (e.g. the mutualisation of sovereign debt). 
Astfel, nu am analizat scenariul alternativ în care nu ar fi fost acordată o asistență financiară și nici posibilitatea de a soluționa crizele prin alte mijloace (de exemplu, prin mutualizarea datoriilor suverane).
Nor did we assess debt sustainability or the likelihood that the loans will be repaid. 
De asemenea, nu am evaluat sustenabilitatea datoriei și nici probabilitatea ca împrumuturile să fie rambursate sau nu.
We also did not evaluate if the Council had chosen the most appropriate deficit targets or structural conditions to resolve the crisis. 
De altfel, nu am evaluat dacă Consiliul alesese țintele de deficit sau condițiile structurale cele mai adecvate pentru soluționarea crizei.
When auditing the Commission’s cooperation with other partners, we did not assess whether their involvement was justified. 
În fine, în contextul analizei cu privire la modul în care Comisia a cooperat cu partenerii, nu am evaluat dacă implicarea acestora era justificată.
30 The audit criteria were derived from the following sources: (i) regulatory requirements (Council regulations, Council decisions, memoranda of understanding between the Commission and the Member States); (ii) the Commission’s internal rules and procedures (internal control standards and guidelines); (iii) good management practices and evaluation criteria derived from evaluations of IMF programmes, ex post evaluations of the EU’s balance-of-payments assistance to non-EU countries, previous Court reports on macrofinancial assistance, guidelines and other publications from independent institutes and think tanks, and academic research; and (iv) best practices suggested in a number of guidelines on public debt management, investor relations and transparency in debt issuance. 
30 Criteriile de audit au fost elaborate pe baza următoarelor surse: (i) dispozițiile reglementare (regu-lamente și decizii ale Consiliului, memorandumuri de înțelegere între Comisie și statele membre); (ii) normele și procedurile interne ale Comisiei (standardele și orientările în materie de control intern); (iii) bunele practici în materie de gestiune și criteriile de evaluare derivate din evaluările programelor FMI, din evaluările ex post ale asistenței acordate de UE pentru balanța de plăți a unor țări terțe, din rapoartele anterioare ale Curții cu privire la asistența macrofinanciară, din orientări și alte publicații ale unor institute și grupuri de reflecție independente, precum și din cercetarea academică; (iv) bunele practici recomandate într-o serie de orientări privind administrarea datoriei publice, relațiile cu investitorii și transparența în ceea ce privește emisiunile de titluri de creanță.
Audit approach 21 31 Annex III provides further details of the audit methodology. 
Abordarea auditului 21 31 Anexa III conține mai multe detalii privind metodologia de audit.
32 The audit evidence was collected on the basis of: (i) a detailed review of documentation relating to the EU’s financial assistance programmes (programme documents, internal Commission analyses, spreadsheet forecasts, evaluations and studies by other organisations); (ii) interviews with the staff of the Commission’s Directorate-General for Economic and Financial Affairs; (iii) interviews with the staff of national authorities, such as ministries of finance, central banks, programme coordination units and sector ministries; (iv) a scorecard analysis of programme conditions25 to classify them by characteristics and compliance; and (v) interviews with the staff of the IMF and the ECB. 
32 Probele de audit au fost colectate pe baza: (i) unei analize detaliate a documentației referitoare la programele de asistență financiară acordată de UE (documentele aferente programelor, analizele interne ale Comisiei, tabelele cu previziuni, evaluările și studiile elaborate de alte organizații); (ii) interviurilor cu personalul Direcției Generale Afaceri Economice și Financiare din cadrul Comisiei; (iii) interviurilor cu personalul din cadrul autorităților naționale, cum ar fi ministerele de finanțe, băncile centrale, unitățile de coordonare a programelor și ministerele responsabile de diverse sectoare); (iv) unei analize sub formă de grilă de evaluare a condițiilor aferente pro-gramelor25, care permite clasificarea acestora în funcție de caracteristici și de situația îndeplinirii; (v) interviurilor cu personalul din cadrul FMI și al BCE.
25 The sample included 360 unique conditions. 
25 Eșantionul a inclus 360 de condiții unice.
Part I 22 The Commission was unprepared for the magnitude of the crisis that broke out The Commission underestimated the extent of the fiscal imbalances in the run-up to the crisis 33 Warning the Council about mounting fiscal imbalances in the Member States is arguably one of the Commission’s most important activities in the area of economic and financial affairs. 
Partea I 22 Comisia nu era pregătită pentru o criză de o asemenea amploare Comisia a subestimat amploarea dezechilibrelor bugetare în perioada premergătoare crizei 33 Informarea Consiliului cu privire la dezechilibrele bugetare aflate în creștere în statele membre este, fără îndoială, una din cele mai importante activități ale Comisiei în domeniul afacerilor economice și financiare.
Prior to the crisis, there was already a surveillance framework geared towards monitoring the fiscal situation in the Member States26. 
Înainte de criză, exista deja un cadru de supraveghere vizând monitorizarea situației bugetare din statele membre26.
34 Although the financial assistance programmes’ macroeconomic objectives went beyond fiscal adjustment, in all five programmes budget sup-port27 turned out to be a key part of how assistance was used. 
34 Deși obiectivele macroeconomice ale programelor de asistență financiară au mers dincolo de ajustarea bugetară, sprijinul bugetar27 s-a dovedit a fi, în toate cele cinci programe, un element-cheie al modului în care a fost utilizată asistența.
This raises a question as to whether the mounting fiscal risks were detected on time and flagged under the surveillance procedures. 
Apare astfel întrebarea dacă riscurile bugetare aflate în creștere au fost detectate și semnalate la timp în cadrul procedurilor de supraveghere.
37 In its cyclically adjusted balance calculations during 2005-2008, the Commission systematically overestimated the strength of countries’ public finances29. 
37 În calculele sale cu privire la soldul ajustat ciclic pentru perioada 2005-2008, Comisia a supraestimat în mod sistematic soliditatea finanțelor publice ale țărilor29.
This error was mainly caused by changes in estimated potential GDP growth rates. 
Această eroare a fost cauzată în principal de evoluția ratelor estimate de creștere potențială a PIB-ului.
All five countries were experiencing an economic boom, but the Commission initially estimated the scale of overheating to be more modest than, with hindsight, we know it to have been. 
Toate cele cinci țări au cunoscut un boom economic, dar, inițial, Comisia a estimat supraîncălzirea economiei la un nivel mai redus decât s-a dovedit ulterior că a fost cazul.
26 This was the ‘preventive arm’ of the Stability and Growth Pact established by Council Regulation (EC) No 1466/97 of 7 July 1997 on the strengthening of the surveillance of budgetary positions and the surveillance and coordination of economic policies (OJ L 209, 2.8.1997, p. 
26 Era vorba de componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere creată prin Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (JO L 209, 2.8.1997, p.
The surveillance framework was last reformed in 2005 by Council Regulation (EC) No 1055/2005 amending Regulation (EC) No 1466/97 (OJ L 174, 7.7.2005, p. 
Cadrul de supraveghere a fost reformat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1466/97 (JO L 174, 7.7.2005, p.
27 The financing of running fiscal deficits and the repayment of government debt. 
27 Finanțarea deficitelor bugetare curente și rambursarea datoriei publice.
28 European Commission, Ireland — Macro fiscal assessment — an analysis of the December 2007 update of the stability programme, p. 
28 Comisia Europeană: Ireland – Macro fiscal assessment – an analysis of the December 2007 update of the stabiliy programme (Irlanda – Evaluarea macrobugetară – o analiză cu privire la actualizarea din decembrie 2007 a programului de stabilitate), p.
29 Compare the first estimate made after the year’s end (i.e. in spring forecast) with a recent estimate (i.e. October 2013). 
29 A se compara prima estimare efectuată după sfârșitul exercițiului (în previziunile din primăvară) cu o estimare recentă (octombrie 2013).
Part I — The Commission was unprepared for the magnitude of the crisis that broke out 23 38 The estimate of the scale of overheating (the size of a positive output gap30) was in line with the strong increase in the indicators of the overall production capacity of the economy. 
Partea I - Comisia nu era pregătită pentru o criză de o asemenea amploare 23 38 Estimarea intensității supraîncălzirii (adică deviația pozitivă a producției30) era în concordanță cu creșterea puternică a indicatorilor privind capacitatea totală de producție a economiei.
However, this increase was generated by the housing booms, and investments in housing do not have the same effect on increasing the economy’s potential as other more productive investments. 
Această creștere a fost generată însă de boomurile de pe piața imobiliară. Or, investițiile în sectorul imobiliar nu au același efect asupra creșterii potențialului economic ca alte investiții mai productive.
39 The Commission had focused on assessing the output gap in the real economy, without considering sector imbalances such as in the financial or construction sectors. 
39 Comisia s-a axat pe evaluarea deviației producției în economia reală, fără a lua în considerare dezechilibrele sectoriale precum cele din domeniul financiar sau din sectorul construcțiilor.
However, it became clear during the crisis that inflation and output monitoring are not enough to guarantee macroeconomic stability and sustainable fiscal balances. 
A devenit însă clar în timpul crizei că monitorizarea inflației și a producției nu este suficientă pentru a garanta stabilitatea macroeconomică și solduri bugetare sustenabile.
The surveillance framework has since been significantly overhauled to take greater account of financial-sector and macroeconomic risks. 
Cadrul de supraveghere a fost ulterior revizuit în mod substanțial pentru a ține seama într-o mai mare măsură de riscurile macroeconomice și de cele legate de sectorul financiar.
Assessments underestimated the potential fiscal risks 41 The Stability and Growth Pact requires Member States to report recent fiscal developments and forecasts in their stability and convergence programmes. 
Evaluările au subestimat riscurile bugetare potențiale 41 Pactul de stabilitate și de creștere prevede obligația statelor membre de a furniza informații cu privire la evoluțiile și la previziunile bugetare recente în programele lor de stabilitate sau de convergență.
These programmes are assessed by the Commission, which checks the plausibility of the trajectories forecast for GDP and the public budget. 
Aceste programe sunt evaluate de Comisie, care verifică plauzibilitatea traiectoriilor prevăzute pentru PIB și pentru bugetul public.
42 One important drawback of the Commission’s assessments prior to 2009 was the lack of reporting on the build-up of contingent public-sector liabil-ities31. 
42 Un neajuns important al evaluărilor realizate de Comisie înainte de 2009 a fost lipsa raportării cu privire la acumularea datoriilor contingente ale administrației publice31.
Fiscal risks related to financial stability, state-owned enterprises or other public guarantees (e.g. PPPs) were not identified. 
Riscurile bugetare legate de stabilitatea financiară, de întreprinderile de stat sau de alte garanții publice (parteneriatele public-privat, de exemplu) nu au fost identificate.
43 The Commission’s surveillance did not adequately assess the implications of the large foreign financial inflows, especially in the form of debt, which were fuelling construction and demand booms and had the potential to disrupt the banking sector in a subsequent bust phase. 
43 Supravegherea exercitată de Comisie nu a permis să se evalueze în mod adecvat implicațiile intrărilor masive de capital străin, în special sub formă de datorii, care au alimentat boomul cererii și pe cel observat în construcții și care aveau potențialul de a destabili-za sectorul bancar într-o fază ulterioară de contracție.
The Commission did not note this link prior to its analysis of Member State requests for financial assistance. 
Comisia nu a observat această legătură înainte de a analiza solicitările de asistență financiară prezentate de statele membre.
30 A positive output gap is the amount by which the actual output of an economy exceeds its potential output. 
30 Deviația pozitivă a producției (positive output gap) este valoarea cu care producția reală a unei economii depășește producția potențială.
31 For example, the long-term liabilities from public pensions or significant future fiscal expenditure resulting from the need to take measures in the event of a bailout. 
31 De exemplu, datoriile pe termen lung legate de pensiile funcționarilor publici sau importante cheltuieli bugetare viitoare care rezultă din necesitatea de a lua măsuri în cazul unei acțiuni de salvare.
With the exception of the public pension liabilities, the Commission did not report on other contingent liabilities. 
Cu excepția datoriilor legate de pensiile funcționarilor publici, Comisia nu a raportat cu privire la alte datorii contingente.