natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As a percentage of GDP, US federal government spending is around 0.1 %, or around $21 billion budgeted for 201964. 
Ca procent din PIB, cheltuielile publice federale alocate de SUA pentru acest domeniu sunt de circa 0,1 %, ceea ce reprezintă o sumă de aproximativ 21 de miliarde de dolari americani înscrisă în bugetul pe 201964.
42 Spending in the EU has been low by comparison, fragmented and often not backed by concerted government-led programmes. 
42 Cu titlu de comparație, cheltuielile consacrate în UE securității cibernetice sunt scăzute și fragmentate.
Figures are hard to come by, but EU public spending on cybersecurity is estimated to range between one and two billion euros per year65. 
Cifrele exacte sunt greu de obținut, însă cheltuielile publice din UE în materie de securitate cibernetică sunt estimate a se situa între un miliard și două miliarde de euro pe an65.
Some Member States’ spending as a percentage of GDP is one-tenth of US levels, or even lower66. 
Ca procentaj din PIB, cheltuielile efectuate de unele state membre reprezintă o zecime din nivelurile din SUA sau chiar mai puțin66.
The EU and its Member States need to know how much they are investing collectively to know which gaps to close. 
Pentru a ști care sunt lacunele care trebuie eliminate, UE și statele sale membre trebuie să cunoască cuantumul fondurilor pe care le investesc per total.
43 It is difficult to form a comprehensive picture in the absence of clear data owing to cybersecurity’s cross-cutting nature and because cybersecurity and general IT spending are often indistinguishable67. 
43 O imagine cuprinzătoare este dificil de conturat în lipsa unor date clare, din cauza caracterului transversal al securității cibernetice și deoarece, adesea, cheltuielile pentru securitatea cibernetică nu pot fi distinse de cheltuielile generale din domeniul tehnologiei informației67.
Our survey has confirmed that it is difficult to obtain reliable statistics on spending in both the public and private sectors. 
Sondajul realizat de Curte a confirmat faptul că este dificil să se obțină statistici fiabile cu privire la cheltuieli, atât în sectorul public, cât și în cel privat.
Three-quarters of the national audit offices reported having no centralised overview of cyber-related government spending, and not one Member State obliged public entities to report cybersecurity expenditure separately in their financial plans. 
Trei sferturi din oficiile naționale de audit au declarat că nu dispun de o situație de ansamblu a cheltuielilor publice din domeniul cibernetic și niciun stat membru nu obligă entitățile publice să raporteze separat, în planurile lor financiare, cheltuielile consacrate securității cibernetice.
44 Scaling up public and private investment in Europe’s cybersecurity firms is a particular challenge. 
44 Creșterea investițiilor publice și private în cadrul firmelor europene de securitate cibernetică reprezintă o provocare deosebită.
Public capital is often available for the initial phases, but less so for the growth and expansion stages 68. 
Capitalul public este adesea disponibil 25 pentru etapele inițiale, dar într-o mai mică măsură pentru etapele de creștere și de extindere68.
Numerous EU funding initiatives exist but are not being taken advantage of, largely due to red tape69. 
Există numeroase inițiative de finanțare ale UE, dar acestea nu sunt valorificate, în mare parte din cauza birocrației69.
Overall, EU cybersecurity firms underperform against their international peers: fewer in number, the average amount of funding they raise is significantly lower70. 
Per ansamblu, performanța firmelor de securitate cibernetică din UE este mai scăzută decât cea a firmelor similare din restul lumii: numărul lor este mai redus, iar valoarea medie a finanțării pe care o mobilizează este considerabil mai mică70.
Ensuring effective targeting and funding of start-ups is therefore crucial to achieving the EU’s digital policy objectives. 22 
Prin urmare, asigurarea unei direcționări eficace către întreprinderile nou-înființate și finanțarea lor într-un mod de asemenea eficace reprezintă aspecte esențiale pentru atingerea obiectivelor politicii digitale a UE.
Scaling up impact 45 Closing the cyber investment gap needs to yield useful outcomes. 
Amplificarea impactului 45 Eliminarea deficitului de investiții în domeniul cibernetic trebuie să producă rezultate utile.
For example, despite the strength of the EU’s research and innovation sector, results are not sufficiently patented, commercialised or scaled up to help strengthen resilience, competitiveness and digital autonomy71. 
De exemplu, în pofida forței sectorului cercetării și inovării din UE, rezultatele nu sunt brevetate, comercializate sau extinse într-o măsură suficientă pentru a contribui la consolidarea rezilienței, a competitivității și a autonomiei digitale71.
This is especially the case when compared with the EU’s global competitors. 
Acest lucru este valabil în special în comparație cu concurenții de la nivel mondial ai UE.
The paucity of properly harnessed results stems from a range of factors 72, including: o the lack of a consistent transnational strategy to scale up the approach to fit the EU’s wider digital needs for competiveness and increased autonomy; o the length of the value chain cycle, which means tools soon become obsolete; o the lack of sustainability as projects typically end with the dissolution of the project team and a discontinuation of support, including updates and patching solutions. 
Faptul că rezultatele sunt rareori exploatate în mod corespunzător se explică printr-o serie de factori72, printre care: o lipsa unei strategii transnaționale coerente pentru a extinde abordarea, astfel încât aceasta să corespundă nevoilor digitale mai ample ale UE în materie de competitivitate și de autonomie crescută; o lungimea ciclului de creare a lanțului valoric, care face ca instrumentele să fie repede depășite; o lipsa de sustenabilitate, în condițiile în care finalizarea proiectelor înseamnă de regulă dizolvarea echipei de proiect și întreruperea sprijinului, inclusiv a actualizărilor și corecțiilor.
46 The Commission’s proposal to establish a network of cybersecurity competence centres and a research competence centre is an attempt to overcome fragmentation in the cybersecurity research field and to spur investment at scale73. 
46 Propunerea Comisiei de instituire a unei rețele de centre de competențe în materie de securitate cibernetică și a unui centru de competențe în domeniul cercetării reprezintă o încercare de a depăși fragmentarea existentă în cercetarea legată de securitatea cibernetică și de a stimula investițiile la scară largă73.
In total, there are some 665 centres of expertise across the EU. 
În total, în UE există aproximativ 665 de centre de expertiză.
Challenge 4: a clear overview of EU budget spending 47 A centralised overview of spending is important for transparency and improved coordination. 
4: o imagine de ansamblu clară a cheltuielilor din bugetul UE 47 Existența unei situații de ansamblu centralizate a cheltuielilor este importantă pentru transparență și pentru o mai bună coordonare.
Without this, it is difficult for policymakers to see how spending aligns with needs for meeting priority goals. 
În lipsa acesteia, este dificil pentru factorii de decizie să observe în ce mod sunt aliniate cheltuielile la nevoile legate de atingerea obiectivelor prioritare.
48 No dedicated budget funds the cybersecurity strategy. 
48 Nu există fonduri bugetare specifice pentru strategia de securitate cibernetică.
At the EU level, cybersecurity spending instead comes from the EU’s general budget and Member States’ co-funding. 
La nivelul UE, cheltuielile consacrate securității cibernetice provin din bugetul general al UE și din cofinanțarea asigurată de statele membre.
Our analysis reveals a complex set-up of at least ten different instruments under the EU general budget, but no clear picture of what money goes where (see Annex II). 
Analiza Curții relevă o configurație complexă, formată din cel puțin zece instrumente diferite reunite în cadrul bugetului general al UE, nefiind foarte clar ce bani sunt cheltuiți și în ce scop (a se vedea anexa II).
49 Establishing a clear spending overview of a topic that cuts across many policy areas is thus a sizeable challenge. 
49 Prin urmare, întocmirea unei situații clare a cheltuielilor consacrate unui subiect care se intersectează cu mai multe domenii de politică reprezintă o provocare de proporții.
Spending programmes are managed by different parts of the Commission, each with its own goals, rules and timetables. 
Programele de cheltuieli sunt gestionate de diferite servicii ale Comisiei, fiecare având propriile obiective, norme și calendare.
The picture is complicated further when factoring in Member States’ co-financing, like under the Internal Security Fund (Police)74. 23 
Situația devine și mai complicată dacă se ia în considerare cofinanțarea din partea statelor membre, așa cum se întâmplă în cazul Fondului pentru securitate internă (componenta Poliție)74.
Identifiable cybersecurity spending 50 In the 2014 – 2018 period, the Commission spent at least €1.4 billion implementing the Strategy75, allocating the largest share to Horizon 202076 (‘H2020’). 
Cheltuielile identificabile în materie de securitate cibernetică 50 În perioada 2014-2018, Comisia a cheltuit cel puțin 1,4 miliarde de euro pentru punerea în aplicare a strategiei75, cea mai mare parte a banilor fiind alocată pentru programul Orizont 202076.
H2020’s funding is mainly channelled through the Secure Societies Challenge programme and in Leadership in enabling and industrial technologies projects77. 
Fondurile pentru Orizont 2020 sunt canalizate, în principal, prin intermediul programului Secure Societies Challenge (provocarea Societăți sigure) și al obiectivului „Poziția de lider în domeniul tehnologiilor generice și industriale”77.
We identified 279 contracted cybersecurity-related projects up to September 2018, with total EU-financing of €786 million78. 
Curtea a identificat 279 de proiecte în domeniul securității cibernetice contractate până în septembrie 2018, cu o finanțare totală din partea UE de 786 de milioane de euro78.
Figure 5 shows the typology of these projects based on this analysis. 
Figura 5 prezintă tipologia acestor proiecte pe baza analizei realizate de Curte.
Figure 5 – H2020 contracted cybersecurity research projects (€ millions) 24 Source: ECA. 
Figura 5 – Proiecte de cercetare în domeniul securității cibernetice contractate în cadrul programului Orizont 2020 (în milioane de euro) 28 Sursa: Curtea de Conturi Europeană.
51 A contractual public-private partnership (cPPP) was set up in 2016 to spur on the European cybersecurity industry. 
51 În 2016 a fost creat un parteneriat public-privat contractual (PPPc), cu rolul de a stimula industria europeană de securitate cibernetică.
The aim was to channel €450 million from the H2020 programme into the cPPP and attract an additional €1.8 billion from the private sector by 2020. 
Obiectivul era de a injecta 450 de milioane de euro din programul Orizont 2020 în acest parteneriat și de a atrage o sumă suplimentară de 1,8 miliarde de euro din partea sectorului privat până în 2020.
In the 18-month period to 31 December 2017, €67.5 million was channelled from H2020 into the cPPP and the private sector invested €1billion79. 
În perioada de 18 luni scursă până la 31 decembrie 2017, fondurile canalizate din Orizont 2020 în parteneriat s-au ridicat la 67,5 milioane de euro, iar sectorul privat a investit 1 miliard de euro79.
The ISF-P supports studies, expert meetings, and communication activities; these amounted to nearly €62 million between 2014 and 2017. 
FSI–P acordă sprijin pentru studii, întâlniri ale experților și activități de comunicare; între 2014 și 2017, valoarea acestui sprijin a fost de aproape 62 de milioane de euro.
Member States can furthermore receive grants for equipment, training, research and data collection under shared management. 
În plus, în cadrul gestiunii partajate, statele membre pot beneficia de finanțări nerambursabile pentru echipamente, formare profesională, cercetare și colectare de date.
Nineteen Member States have taken up these grants for €42 million. 
Nouăsprezece state membre au beneficiat de o finanțare de acest tip în valoare de 42 de milioane de euro.
53 Funds supporting judicial cooperation and the functioning of mutual legal assistance treaties, with a specific focus on the exchange of electronic data and financial information, amounted to €9 million under the Justice Programme managed by DG JUST. 
53 Fondurile care sprijină cooperarea judiciară și funcționarea tratatelor de asistență judiciară reciprocă, cu un accent special pe schimbul de date electronice și de informații financiare, s-au ridicat la 9 milioane de euro în cadrul programului „Justiție” gestionat de DG JUST.
54 The NIS Directive explicitly states that the CSIRTs must have adequate resources to effectively carry out their tasks 80. 
54 Directiva NIS prevede în mod explicit că echipele CSIRT trebuie să dispună de resurse adecvate pentru a-și îndeplini efectiv atribuțiile80.
Between 2016 and 2018, €13 million was available annually from the Connecting Europe Facility, to which Member States could apply to help implement the Directive’s requirements. 
Între 2016 și 2018, fonduri în valoare de 13 milioane de euro au fost puse la dispoziție în fiecare an în cadrul Mecanismului pentru interconectarea Europei, de la care statele membre puteau solicita sprijin pentru punerea în aplicare a cerințelor directivei.
There has been no study determining the actual financial needs for the CSIRTs network and Cooperation Group to have an impact. 
Nu a existat niciun studiu care să determine care sunt fondurile de care rețeaua CSIRT și Grupul de cooperare au cu adevărat nevoie pentru a putea produce un impact.
55 Several of the agencies’ operational costs have been specifically aimed at cybersecurity or cybercrime activities. 
55 Mai multe dintre costurile operaționale ale agențiilor au vizat în mod specific securitatea cibernetică sau activități legate de criminalitatea informatică.
It is difficult, however, to extract any exact figures from the available public information. 
Este însă dificil să se extragă cifre exacte din informațiile publice disponibile.
56 The Budapest Convention (see paragraph 11) has formed the backbone for EU external cyber spending. 
56 Convenția de la Budapesta (a se vedea punctul 11) reprezintă coloana vertebrală a cheltuielilor externe efectuate de UE în domeniul cibernetic.
The EU spent around €50 million strengthening cybersecurity beyond its borders in the 2014-2018 period. 
În perioada 2014-2018, UE a cheltuit aproximativ 50 de milioane de euro pentru consolidarea securității cibernetice dincolo de frontierele sale.
Nearly half of this was through the Instrument contributing to Stability and Peace, with one main project – the €13,5 million GLACY+ – aiming to strengthen capacities worldwide to develop and implement cybercrime legislation and to increase international cooperation81. 
Aproape jumătate din această sumă a fost direcționată prin Instrumentul care contribuie la stabilitate și pace, în cadrul căruia proiectul principal, GLACY+, în valoare de 13,5 milioane de euro, viza consolidarea capacităților la nivel mondial pentru elaborarea și punerea în aplicare a legislației privind criminalitatea informatică și pentru intensificarea cooperării internaționale81.
Elsewhere the focus of spending by other EU financial instruments was largely on the Western Balkans 82, as well the European neighbourhood, for example the Cybercrime@EaP project with the Eastern Partnership countries aims to improve international co-operation on cybercrime and e-evidence. 
Referitor la alte zone, cheltuielile efectuate prin alte instrumente financiare ale UE s-au concentrat în principal asupra Balcanilor de Vest82, precum și asupra vecinătății europene: un exemplu este proiectul Cybercrime@EaP, care este desfășurat împreună cu țările participante la Parteneriatul estic și care urmărește îmbunătățirea cooperării internaționale privind criminalitatea informatică și probele electronice.
Other cybersecurity spending 57 It is not always possible to identify specific cybersecurity spending within EU prog ra mme s : o H2020 funding has also been channelled through the Electronic Components and Systems for European Leadership (ECSEL) joint undertaking for cyber-physical systems. 
Alte cheltuieli în domeniul securității cibernetice 57 Nu este întotdeauna posibil să se identifice cheltuielile alocate în mod specific securității cibernetice în cadrul programelor UE: o finanțarea aferentă programului Orizont 2020 a fost canalizată și prin întreprinderea comună „Componente și sisteme electronice pentru o poziție de lider a Europei” (ECSEL) pentru sisteme ciber-fizice.
However, we were unable to determine what specifically related to cybersecurity from among the 27 projects totalling €437 million between 2015 and 2016. 25 
Curtea nu a putut însă stabili care dintre cele 27 de proiecte cu o finanțare totală de 437 de milioane de euro între 2015 și 2016 erau legate în mod specific de securitatea cibernetică; 29
o Up to €400 million is available for spending on cybersecurity and trust services under the European Structural and Investment Funds. 
o în cadrul fondurilor structurale și de investiții europene, este disponibilă o sumă de până la 400 de milioane de euro pentru cheltuieli în domeniul securității cibernetice și al serviciilor de încredere.
This covers security and data protection investments to enhance interoperability and interconnection of digital infrastructure, electronic identification, and privacy and trust services. 
Aceasta acoperă investiții realizate în securitate și în protecția datelor cu scopul de a dezvolta interoperabilitatea și interconectarea infrastructurii digitale, identificarea electronică, protecția vieții private și serviciile de încredere.
58 In its 2018 operational plan, the European Investment Bank announced its intention to increase the financing of dual-use technology, cybersecurity and civilian security to up to €6 billion over a three-year period83. 
58 În planul său operațional pentru 2018, Banca Europeană de Investiții și-a anunțat intenția de a majora până la 6 miliarde de euro, pe o perioadă de trei ani, finanțarea alocată pentru tehnologiile cu dublă utilizare, securitatea cibernetică și securitatea civilă83.
Looking ahead 59 The €2 billion cybersecurity component of the proposed new Digital Europe Programme84 (DEP) for 2021-2027 is designed to strengthen the EU cybersecurity industry and overall societal protection, including by aiding implementation of the NIS Directive. 
Perspective 59 În valoare de 2 miliarde de euro, componenta de securitate cibernetică a noului program Europa digitală84 (PED) propus pentru perioada 2021-2027 este menită să consolideze industria securității cibernetice din UE și protecția societății în ansamblu, inclusiv prin sprijinirea punerii în aplicare a Directivei NIS.
The proposed network of cybersecurity competence centres and a research competence centre, which aims to lead to a more streamlined approach, is expected to form the main implementation mechanism for EU spending under the DEP. 
Rețeaua propusă de centre de competențe în materie de securitate cibernetică și centrul propus de competențe în domeniul cercetării, care urmăresc să conducă la o abordare optimizată, ar trebui să constituie principalul mecanism de executare a cheltuielilor UE în cadrul programului Europa digitală.
60 Defence spending from the EU budget has recently increased through the European Defence Industrial Development programme, with €500 million to be allocated in 2019 and 202085. 
60 Cheltuielile pentru apărare din bugetul UE au fost majorate recent prin Programul european de dezvoltare industrială în domeniul apărării, în 2019 și 2020 urmând să fie alocată o sumă de 500 de milioane de euro85.
This will focus on improving the coordination and efficiency of Member States’ defence spending through incentives for joint development. 
Acest program se va concentra pe îmbunătățirea coordonării și a eficienței cheltuielilor de apărare ale statelor membre, cu ajutorul stimulentelor acordate pentru dezvoltarea în comun.
It aims to generate a total of €13 billion of defence capability investment after 2020 through the European Defence Fund, some of which covers cyber defence86. 
Programul urmărește să genereze investiții totale de 13 miliarde de euro în capabilitățile de apărare după 2020, prin intermediul Fondului european de apărare, din care o parte acoperă apărarea cibernetică86.
Challenge 5: adequately resourcing the EU’s agencies 61 The three core bodies at the heart of the EU’s cybersecurity policy – ENISA, Europol’s EC3, and CERT-EU (see Box 2) are facing resourcing challenges at a time of heightened security-driven political priorities. 
5: asigurarea de resurse adecvate pentru agențiile UE 61 Cele trei organisme principale care se află în centrul politicii UE în materie de securitate cibernetică – ENISA, centrul EC3 din cadrul Europol și CERT-UE (a se vedea caseta 2) – se confruntă cu probleme legate de resurse într-un moment caracterizat de priorități politice care acordă o importanță accentuată securității.
The current allocation of human and financial resources in the EU agencies remains a challenge for them to meet expectations 87. 
Resursele umane și 30 financiare alocate în prezent agențiilor UE reprezintă o provocare pentru ele în efortul de a se ridica la înălțimea așteptărilor87.
62 The agencies’ requests for additional resources to meet rising demand have not been fully satisfied, potentially jeopardising the (timely) meeting of policy objectives. For example: 26 
62 Cererile formulate de agenții pentru alocarea de resurse suplimentare care să le permită să facă față cererii în creștere nu au fost pe deplin onorate, ceea ce poate pune în pericol îndeplinirea (în timp util) a obiectivelor de politică.
o Limited resources were a factor in preventing ENISA from fully achieving its objectives in 201788. 
De exemplu: o resursele limitate au reprezentat un factor care a împiedicat ENISA să își atingă pe deplin obiectivele în 201788.
Additional resources were proposed in the 2017 package to match ENISA’s new mandate. o The supply of analysts and investment in ICT capabilities at Europol EC3 have not kept pace with demand89. 
În pachetul din 2017 au fost propuse resurse suplimentare care să corespundă noului mandat al agenției; o recrutarea de analiști și investițiile în capacitățile TIC ale Centrului EC3 din cadrul Europol nu au ținut pasul cu cererea89.
Also, Europol EC’s Joint Cybercrime Action Taskforce (J-CAT) is staffed by Member State and third country experts to support intelligence-led investigations. 
De asemenea, Grupul operativ comun de acțiune împotriva criminalității informatice (J-CAT) din cadrul Centrului EC3 al Europol este format din experți din statele membre și din țări terțe și are misiunea de a sprijini investigațiile bazate pe informații.
But the costs are largely borne by the sending states, discouraging the deployment of larger numbers of experts. 
Costurile sunt însă suportate în mare măsură de statele de origine, ceea ce descurajează detașarea unui număr mai mare de experți.
A temporary, case-basis deployment has been devised with some Europol or EU Policy Cycle funding to permit participation by more countries. 
O abordare temporară, de la caz la caz, a fost concepută cu finanțare din partea Europol sau a Ciclului de politici ale UE pentru a permite participarea mai multor țări.
63 Some constraints are self-inflicted. Many staff at CERT-EU and ENISA are contract agents, the recruitment procedures for which are typically slow. 
Mulți membri ai personalului CERT-UE și al ENISA sunt agenți contractuali, procedurile de recrutare a acestei categorii de personal fiind de regulă lente.