natgillin/translations-raw huggingface dataset:
31 The absence of specific targets in other substantial parts of the EU budget makes it more difficult for the Commission to meet the 20 % target. 
31 Faptul că, pentru o parte considerabilă a bugetului UE, nu au fost stabilite niveluri-țintă specifice face mai dificilă sarcina Comisiei de a atinge obiectivul de 20 %.
For example, in the budget area of Competitiveness for Growth and Jobs, there are three financially significant programmes22 which, unlike the Horizon 2020 programme in this budget area, have no set targets for climate funding. 
De exemplu, în domeniul bugetar Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă, există trei programe importante din punct de vedere financiar22 care, spre deosebire de programul Orizont 2020 din cadrul aceluiași domeniu bugetar, nu dispun de niveluri-țintă fixate pentru finanțarea măsurilor de combatere a schimbărilor climatice.
32 However, no overall plan outlining which funding instruments could contribute and to what extent was ever devised (see paragraph 26 and Table 1). 
32 Cu toate acestea, până acum nu a fost elaborat niciun plan global care să evidențieze care instrumente de finanțare ar putea contribui la acțiunile în domeniul climatic și în ce măsură ar putea face aceasta (a se vedea punctul 26 și tabelul 1).
33 Since 2014, the biggest contributors on climate action have been the common agricultural policy and cohesion policy (see Figure 5). 
33 Domeniile care au contribuit cel mai mult la acțiunile în domeniul climatic sunt, din 2014, politica agricolă comună și politica de coeziune (a se vedea figura 5).
Agricultural and rural development funds, namely the EAGF and EAFRD, are playing a key role in the efforts to achieve the target. 
Fondul pentru agricultură și cel pentru dezvoltarea rurală – FEGA, respectiv FEADR – joacă un rol esențial pentru eforturile depuse în vederea realizării obiectivului.
The Commission has forecast that they will contribute 47 billion euros and 57.2 billion euros in climate funding respectively. 
Conform previziunilor Comisiei, contribuțiile acestor fonduri la finanțarea măsurilor de combatere a schimbărilor climatice se vor ridica la 47 de miliarde de euro și, respectiv, la 57,2 miliarde de euro.
The Commission estimated that 51.9 % of the climate funding planned under the 2014-2020 multiannual financial framework would come from agricultural funds, which is more than their 37.7 % share of the EU budget. 
Comisia a estimat că un procent de 51,9 % din finanțarea planificată prin cadrul financiar multianual pe perioada 2014-2020 pentru acțiunile în domeniul climatic va proveni din fondurile agricole, proporție care este mai mare decât ponderea lor de 37,7 % din bugetul UE.
22 The European Earth Observation Programme (known as Copernicus), the Connecting Europe Facility, and the Programme for the Competitiveness of Enterprises and Small and Medium-sized Enterprises. 
22 Programul european de observare a Pământului (cunoscut sub denumirea de „Copernicus”), Mecanismul pentru interconectarea Europei și Programul pentru competitivitatea întreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii.
The Commission expects these three programmes to provide 43 % of the climate funding in this budget area. 
Comisia preconizează că, în cadrul acestui domeniu bugetar, aceste trei programe vor furniza 43 % din finanțarea alocată acțiunilor în domeniul climatic.
Observations 22 Climate funding in 2014-2016 by EU budget area Other funds in natural resources (EMFF + LIFE): 1 % Horizon 2020: 8 % Cohesion policy (ERDF + CF): 27 % Source: Commission’s programmes statements of draft budgets of 2014, 2015 and 2016. 
Observații 22 Finanțarea pentru acțiunile în domeniul climatic în perioada 2014-2016, pe domenii bugetare ale UE Alte fonduri relevante pentru resursele naturale (FEPAM și LIFE): 1 % Orizont 2020: 8 % Politica de coeziune (FEDR și Fondul de coeziune): 27 % Sursa: Fișele de program ale Comisiei din proiectele de buget pentru exercițiile 2014, 2015 și 2016.
The Commission’s tracking method builds on international methodologies yet has weaknesses 34 Other areas: 9 % (EAGF + EAFRD): 55 % Common agricultural policy Some measures contribute to climate change mitigation and adaptation more than others. 
Metoda Comisiei de urmărire a îndeplinirii obiectivului se inspiră din metodologii internaționale, însă prezintă deficiențe 34 Unele măsuri contribuie în măsură mai mare decât altele la atenuarea schimbărilor climatice și la adaptarea la acestea.
A system therefore had to be devised to identify what action could be counted towards the 20 % target. 
Prin urmare, a trebuit să fie conceput un sistem prin care să se identifice măsurile care ar putea fi luate în calcul în vederea atingerii obiectivului de 20 %.
The Commission built on an internationally established methodology, namely the OECD’s ‘Rio markers’, which assign categories to expenditure according to the rules mentioned in Table 2. 
Comisia s-a inspirat dintr-o metodologie recunoscută la nivel internațional, și anume cea a „markerilor Rio” dezvoltată de OCDE, care încadrează cheltuielile la anumite categorii, pe baza regulilor indicate în tabelul 2.
The EU’s tracking methodology is a system for gauging the contribution from different funding instruments and policy areas to climate action by establishing three categories of expenditure. 
Metodologia de urmărire aplicată de UE este un sistem prin care se determină contribuția diverselor instrumente de finanțare și domenii de politică la acțiunile în domeniul climatic; în acest scop, au fost stabilite trei categorii de cheltuieli.
In order to transform these ‘Rio markers’ into financial data, the EU climate coefficients of 0 %, 40 %, and 100 % were applied to the EU expenditure, following rules specific to the various spending areas. Figure 5 
Pentru a transforma acești „markeri Rio” în date financiare, cheltuielilor UE li s-au aplicat următorii coeficienți ai UE pentru obiectivele privind schimbările climatice: 0 %, 40 % și 100 %, respectând regulile specifice diferitelor domenii de cheltuieli.
Observations 23 OECD categories and EU climate coefficients OECD EU Applicable category Categories of activity EU climate coefficients Example: Criteria used in European Structural and Investment Funds 2 Expenditure for activities for which climate is the principal (primary) objective. 
Observații 23 Categoriile OCDE și coeficienții UE pentru obiectivele privind schimbările climatice OCDE UE Categoria aplicabilă Categorii de activități Coeficientul UE pentru obiectivele climatice Exemplu: Criterii utilizate în cadrul fondurilor structurale și de investiții europene 2 Cheltuieli în favoarea unor activități în care preocuparea legată de climă reprezintă obiectivul principal (primar).
100 % The support makes a significant contribution towards climate change objectives. 
100 % Sprijinul furnizează o contribuție semnificativă la obiectivele legate de schimbările climatice.
1 Expenditure for activities for which climate is a significant, but not the principal, objective. 
1 Cheltuieli în favoarea unor activități în care preocuparea legată de climă reprezintă un obiectiv important, dar nu obiectivul principal.
40 % The support makes a moderate contribution to climate change. 
40 % Sprijinul furnizează o contribuție moderată la obiectivele legate de schimbările climatice.
0 Expenditure not targeted at climate objectives. 
0 Cheltuieli care nu vizează obiective climatice.
0% The support does not contribute towards those objectives or the contribution is insignificant. 
0% Sprijinul nu contribuie deloc sau are o contribuție nesemnificativă la obiectivele respective.
Source: Handbook on the OECD-DAC Climate Markers, http://www.oecd.org/dac/stats/48785310.pdf; Article 8 of Regulation (EU) No 1303/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 laying down common provisions on the European Structural and Investment Funds (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
Sursa: Handbook on the OECD-DAC Climate Markers, http://www.oecd.org/dac/stats/48785310.pdf; articolul 8 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind fondurile structurale și de investiții europene (JO L 347, 20.12.2013, p.
35 The audited Commission directorate-generals and Member States found the use of these three climate coefficients to be a pragmatic approach for tracking climate expenditure. 
35 În opinia direcțiilor generale auditate din cadrul Comisiei și a statelor membre auditate, faptul că s-a recurs la acești trei coeficienți pentru obiectivele climatice constituie o abordare pragmatică pentru urmărirea cheltuielilor legate de schimbările climatice.
However, we found two main weaknesses in the tracking system: — The EU climate coefficients applied in certain areas failed to respect systematically the conservativeness principle (see paragraphs 51 to 59), developed by the World Bank in order to avoid overestimates in climate funding (see Box 2). 
Curtea a identificat însă două deficiențe principale în sistemul de urmărire: – Coeficienții UE pentru obiectivele climatice care sunt aplicați în anumite domenii nu au respectat în mod sistematic principiul prudenței (a se vedea punctele 51-59), conceput de Banca Mondială cu scopul de a se evita supraestimarea finanțării puse la dispoziție pentru acțiuni în domeniul climatic (a se vedea caseta 2).
This failure resulted in over-estimates of the amounts allocated on climate action. — The European Structural and Investment Funds Regulation adopts an approach which deviates from the OECD categories; the 100 % coefficient is applied to support making a significant contribution to climate change, while the 40 % coefficient is a marker of a moderate contribution. 
Această lacună a antrenat supraestimarea sumelor alocate acțiunilor în domeniul climatic. – Regulamentul privind fondurile structurale și de investiții europene a introdus o abordare care se abate de la categoriile definite de OCDE; coeficientul de 100 % se aplică pentru sprijinul care furnizează o contribuție semnificativă la obiectivele legate de schimbările climatice, în timp ce coeficientul de 40 % indică o contribuție moderată.
Assigning the top weighting to contributions which are merely ‘significant’, rather than only to those where climate change is the primary objective, increases the number of cases in which the maximum coefficient can be used. 
Faptul că ponderea maximă se atribuie unor contribuții care sunt doar „semnificative” în loc ca aceasta să fie atribuită doar intervențiilor pentru care preocupările climatice reprezintă obiectivul principal duce la creșterea numărului cazurilor în care poate fi utilizat coeficientul maxim.
This leads to a risk of climate-related amounts being overestimated. 
Aceasta antrenează riscul ca sumele legate de acțiuni în domeniul climatic să fie supraestimate.
Observations 24 36 We found weaknesses in the reporting arrangements. 
Observații 24 36 Curtea a identificat, în egală măsură, deficiențe la nivelul mecanismelor de raportare.
Unlike other international systems (see Box 2), the EU’s tracking system provides no information on how much is spent on climate change mitigation and adaptation23. 
Spre deosebire de alte sisteme internaționale (a se vedea caseta 2), sistemul de urmărire aplicat de UE nu oferă informații care să permită să se determine cât se cheltuiește pe măsurile de atenuare a schimbărilor climatice și cât pe măsurile de adaptare la acestea23.
23 According to the Commission, the only exception is the climate tracking applied for external instruments, as reported by the Directorate-General for International Cooperation and Development to the OECD. 
23 Potrivit Comisiei, singura excepție o constituie sistemul de urmărire a cheltuielilor legate de climă aplicat pentru instrumentele externe, așa cum sunt raportate acestea de Direcția Generală Cooperare Internațională și Dezvoltare către OCDE.
We audited this area in Special Report No 17/2013, ‘EU climate finance in the context of external aid’ (http://eca. europa.eu). 
Curtea a auditat acest domeniu în Raportul său special nr. 17/2013: „Finanțarea acordată de UE pentru combaterea schimbărilor climatice în contextul ajutorului extern” (http://eca.europa.eu).
Principles developed by international actors for tracking climate financing The ‘Common Principles for Climate Mitigation Finance Tracking’, developed by the joint climate finance group of Multilateral Development Banks24 and the International Development Finance Club, include the principle of conservativeness, which dictates that ‘where data is unavailable, any uncertainty is to be overcome following the principle of conservativeness where under-reported rather than over-reported climate finance is preferable’. 
Principii elaborate de actori internaționali pentru urmărirea finanțării acordate pentru acțiunile în domeniul climatic Printre „Principiile comune pentru urmărirea finanțării acordate pentru atenuarea schimbărilor climatice”, elaborat de grupul comun pentru finanțarea acțiunilor în domeniul climatic format din băncile multilaterale de dezvoltare24 și Clubul internațional de finanțare a dezvoltării, se numără și principiul prudenței, care prevede că, „în cazul în care datele sunt indisponibile, trebuie să se înlăture orice incertitudine prin aplicarea principiului prudenței, conform căruia este preferabil să se subestimeze decât să se supraestimeze finanțarea care este raportată ca fiind acordată pentru acțiunile în domeniul climatic”.
The EIB has incorporated this principle within its general principles for recording its climate action lending: ‘Credibility: the recording system must maintain the credibility of the Bank’s reporting on climate action, and thus, in the case of doubt or uncertainty around climate impacts, the presumption will be to exclude.’ 
BEI a integrat acest principiu în principiile sale generale utilizate pentru înregistrarea împrumuturilor acordate pentru acțiuni în domeniul climatic: „Credibilitate: sistemul de înregistrare trebuie să mențină credibilitatea informațiilor comunicate de bancă cu privire la acțiunile în domeniul climatic și, prin urmare, în cazul în care există îndoieli sau incertitudini cu privire la efectele în materie de schimbări climatice, se va avea în vedere excluderea.”
The EIB’s other general principles include that, as far as possible only the climate relevant parts of projects and programmes should be recorded, and that mitigation and adaptation are to be recorded separately. 
Printre alte principii generale ale BEI se numără cel de a se înregistra, în măsura posibilului, doar acele părți din proiecte și din programe care prezintă relevanță din punct de vedere climatic, precum și cel care prevede înregistrarea separată a acțiunilor de atenuare a schimbărilor climatice și a acțiunilor de adaptare la acestea.
24 The African Development Bank, the Asian Development Bank, the European Bank for Reconstruction and Development, the European Investment Bank, the Inter American Development Bank, and the International Finance Corporation, World Bank from the World Bank Group. 
24 Banca Africană de Dezvoltare, Banca Asiatică de Dezvoltare, Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare, Banca Europeană de Investiții, Banca Interamericană de Dezvoltare, precum și Societatea Financiară Internațională și Banca Mondială din cadrul Grupului Băncii Mondiale.
Source: Common Principles for Climate Mitigation Finance Tracking, 31 March 2015. 
Sursa: Common Principles for Climate Mitigation Finance Tracking (Principiile comune pentru urmărirea finanțării acordate pentru atenuarea schimbărilor climatice), 31 martie 2015.
European Investment Bank, EIB Climate Strategy, Mobilising finance for the transition to a low-carbon and climate-resilient economy, 22 September 2015. Box 2 
Banca Europeană de Investiții, EIB Climate Strategy, Mobilising finance for the transition to a low-carbon and climate-resilient economy (Strategia BEI de combatere a schimbărilor climatice – Mobilizarea de finanțare pentru tranziția către o economie cu emisii reduse de carbon și rezilientă la schimbările climatice), 22 septembrie 2015. Caseta 2
Observations 25 37 In 2014 the Commission proposed at least doubling expenditure via financial instruments under the European Structural and Investment Funds for the programming period from 2014 to 202025. 
Observații 25 37 În 2014, Comisia a propus cel puțin dublarea cheltuielilor efectuate prin intermediul instrumentelor financiare în cadrul fondurilor structurale și de investiții europene (ESI) pentru perioada de programare 2014-202025.
Approximatively 21 billion euros will be allocated to financial instruments from these funds26. 
Instrumentelor financiare li se va aloca, din fondurile ESI, o sumă de aproximativ 21 de miliarde de euro26.
Such financial instruments aim to revolve and to have a multiplier effect generating additional investments. 
Astfel de instrumente financiare sunt menite să fie reînnoibile și să aibă un efect multiplicator, generând investiții suplimentare.
For example, the EU contribution of 10 million euros in 2016 to the Natural Capital Finance Facility27 is included in the climate tracking exercise. 
De exemplu, în cadrul exercițiului de urmărire a cheltuielilor legate de acțiuni în domeniul climatic, s-a luat în calcul contribuția în cuantum de 10 milioane de euro efectuată în 2016 de UE către Mecanismul de finanțare a capitalului natural27.
This facility’s actual contribution could be 10 times as high28. 
Contribuția efectivă a acestui mecanism ar putea fi de zece ori mai mare28.
Tracking progress towards the 20 % in the EU core budget does not reflect the full financial effects of EU spending on climate action. 
Urmărirea progreselor realizate în direcția atingerii obiectivului de 20 % de către bugetul central al UE nu reflectă totalitatea efectelor financiare generate de cheltuielile UE în favoarea acțiunilor în domeniul climatic.
38 At the same time, we found a potential overestimate of the Natural Capital Finance Facility’s contribution to climate action. This is because it can also invest in fields which do not have climate expenditure as either a principal or significant objective. 
38 În același timp, Curtea a identificat și o supraestimare potențială a contribuției Mecanismului de finanțare a capitalului natural la acțiunile în domeniul climatic, și aceasta din cauză că instrumentul poate investi, de asemenea, în domenii care nu au drept obiectiv principal sau important efectuarea de cheltuieli în favoarea acțiunilor în domeniul climatic.
Overall progress made towards reaching the target, but reporting only partially reliable and not focused enough on results 39 The system used to monitor progress towards the 20 % target is incorporated in the Commission’s annual budgetary procedure. 
Per ansamblu, s-au realizat progrese în direcția îndeplinirii obiectivului, dar raportarea este doar parțial fiabilă și nu este axată în măsură suficientă pe rezultate 39 Sistemul utilizat pentru monitorizarea progreselor înregistrate în direcția atingerii obiectivului de 20 % este integrat în procedura bugetară anuală a Comisiei.
Each directorate-general determines the level of tracking detail required and reports the aggregates to Directorate-General Budget. 
Fiecare direcție generală determină nivelul de detaliu care este necesar pentru exercițiul de urmărire și comunică rezultatele agregate Direcției Generale Buget.
Both Directorate-General Budget and Directorate-General Climate Action monitor progress on an annual basis. 
Aceasta din urmă, împreună cu Direcția Generală Politici Climatice, monitorizează anual progresele înregistrate.
40 On average, the climate contribution rate has stood at 17.6 % between 2014 and 2016. 
40 Rata de contribuție la realizarea obiectivelor climatice a fost, în medie, de 17,6 % între 2014 și 2016.
The Commission working document accompanying the mid-term review of the multiannual financial framework29 suggests that progress has been made between these years (see Figure 6), since the total EU budget contribution to climate funding was estimated by the Commission to be 13.6 % in 2014, 17.3 % in 2015 and 20.9 % in 2016. 
Documentul de lucru al Comisiei care însoțește evaluarea la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual29 sugerează că s-a înregistrat o tendință de creștere între acești ani (a se vedea figura 6), întrucât valoarea totală a contribuției bugetului UE la finanțarea acțiunilor în domeniul climatic a fost estimată de către Comisie a fi de 13,6 % în 2014, de 17,3 % în 2015 și de 20,9 % în 2016.
For 2017, the Commission estimates — based on its draft budget proposal — the climate funding to be 19.3 %. 
Pentru 2017, Comisia estimează – pe baza propunerii sale privind proiectul de buget – că finanțarea pentru climă se ridică la 19,3 %.
25 COM(2014) 903 final of 26 November 2014, ‘An investment Plan for Europe’, pp.7, 10 and 11. 
25 COM(2014) 903 final din 26 noiembrie 2014: „Un plan de investiții pentru Europa”, p.7,10și11.
26 Commission estimate as at the end of 2015, see Special Report No 19/2016 ‘Implementing the EU budget through financial instruments — lessons to be learnt from the 2007-2013 programme period’, paragraph 21 (http://eca. europa.eu). 
26 Estimare a Comisiei la sfârșitul anului 2015; a se vedea punctul 21 din Raportul special nr. 19/2016: „Execuția bugetului UE prin instrumente financiare – ce învățăminte trebuie desprinse din perioada de programare 2007-2013” (http://eca.europa.eu).
27 Developed by the European Investment Bank and the Commission, this financial instrument, which is part of the LIFE programme, seeks to use public funds to leverage private investment in natural capital activities. 
27 Conceput de Banca Europeană de Investiții și de Comisie, acest instrument financiar, care face parte din programul LIFE, vizează să utilizeze fonduri publice pentru a mobiliza investiții private în activități legate de capitalul natural.
28 The Natural Capital Finance Facility is expected to provide finance of 100 to 125 million euros between 2015 and 2017. 
28 Se preconizează că Mecanismul de finanțare a capitalului natural va oferi finanțare de ordinul a 100 până la 125 de milioane de euro între 2015 și 2017.
29 SWD(2016) 299 of 14 September 2016 accompanying the mid-term review of the multiannual financial framework COM(2016) 603 final. 
29 Documentul SWD(2016) 299 din 14 septembrie 2016 care însoțește evaluarea la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual, COM(2016) 603 final.
Observations 26 Overview of climate-related spending plans for 2014 to 2016 25 20 15 10 5 0 20.9 % Target 20 % 13.6 % 17.3 % 17.6 % 2014 2015 2016 Average 2014-2016 Source: Commission data, mid-term review of the multiannual financial framework 2014-2020, SWD(2016) 299 final. 
Observații 26 Imagine de ansamblu asupra cheltuielilor planificate pentru acțiunile în domeniul climatic în perioada 2014-2016 25 20 15 10 5 0 20,9 % Nivelul-ţintă 20 % 17,6 % 13,6 % 17,3 % 2014 2015 2016 Media 2014-2016 Sursa: Date ale Comisiei, evaluarea la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual 2014-2020, SWD(2016) 299 final.
41 The Commission acknowledged in a 2015 annual activity report that it was not in a position to assess with confidence whether it was on track to reach the 20 % objective for the 2014-2020 multiannual financial framework period overall30. 
41 Într-un raport anual de activitate pe 2015, Comisia a recunoscut că nu era în măsură să evalueze cu certitudine dacă se afla pe drumul cel bun, în ansamblu, în ceea ce privește îndeplinirea obiectivului de 20 % pentru perioada 2014-2020 a cadrului financiar multianual30.
The Commission assessed progress towards the 20 % target in the multiannual financial framework mid-term review, published on 14 September 2016. 
Comisia a evaluat progresele realizate în direcția atingerii obiectivului de 20 % în evaluarea la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual, publicată la 14 septembrie 2016.
It estimated that 18.9 % of the EU budget would be spent on climate action. 
Ea a estimat că acțiunilor climatice le va fi consacrată o proporție de 18,9 % din bugetul UE.