natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission implemented structures such as the European Network for Rural Development, which aims to collect, disseminate and consolidate good rural development practice at EU level. 
Comisia a implementat structuri precum Reţeaua europeană de dezvoltare rurală, care are rolul de a colecta, disemina şi consolida bunele practici de dezvoltare rurală la nivelul UE.
However, this was limited in the field of agri-environment, as only a few concrete examples of good practice were identified by the existing structures. 
Însă acest demers a avut un caracter limitat în ceea ce priveşte agromediul, deoarece structurile existente au identificat puţine exemple concrete de bune practici în acest sens.
31 Little dissemination of good practice and feedback to farmers Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
31 Grad scăzut de diseminare a bunelor practici şi feedback redus pentru fermieri Raportul special nr. 7/2011 – Este sprijinul pentru agromediu bine conceput şi bine gestionat?
At Member State level, the audit revealed that the administrative authorities responsible rarely provided feedback to beneficiairies after a contract had been signed on the results achieved for agri-environment sub-measures. 
La nivelul statelor membre, auditul a pus în lumină faptul că, după semnarea unui contract, autorităţile administrative responsabile ofereau rareori feedback beneficiarului în ceea ce priveşte rezultatele obţinute în cadrul submăsurilor de agromediu.
This was only the case for 2 % of the sample of 203 contracts audited. 
Acest lucru s-a întâmplat numai pentru 2 % din eşantionul de 203 contracte auditate.
Providing feedback may help improve the farmers’ awareness and understanding of the environmental effects of the sub-measures implemented, in particular where farmers have changed their practices. 
Furnizarea de feedback poate facilita o mai bună cunoaştere şi înţelegere de către fermieri a efectelor ecologice ale submăsurilor implementate, în special în acele cazuri în care fermierii şi-au modificat practicile.
WEAKNESSES IN ESTABLISHING AID AMOUNTS FOR AGRI-ENVIRONMENT PAYMENTS existing procedures do not prevent mistAkes And shortcomings in the cAlculAtion of Aid Amounts 58. 
DEFICIENŢE LA STABILIREA VALORILOR AJUTOARELOR PENTRU PLĂŢILE DE AGROMEDIU prOcedurile existente nu previn greşelile şi deficienţele în ceea ce priveşte calcularea valOrilOr ajutOarelOr 58.
In their programmes, Member States are required to provide the methodology and agronomic assumptions for their calculations. 
În programele lor, statele membre trebuie să specifice metodologia şi ipotezele agronomice aflate la baza calculelor.
However, they are not required to provide detailed figures and aid calculations, which are indeed not systematically included in the programmes. 
Statelor membre nu li se solicită însă să furnizeze cifre şi calcule detaliate privind ajutorul, iar aceste informaţii nu sunt, de altfel, incluse sistematic în programe.
The programmes must also show that appropriate expertise was provided by bodies independent from those responsible for the calculations, which was, however, not systematically done. 
Programele trebuie, de asemenea, să demonstreze că s-a beneficiat de o asistenţă de specialitate adecvată din partea unor organisme independente de cele responsabile cu calculele, ceea ce nu s-a făcut însă într-un mod sistematic.
A good example is the Piedmont programme, which sets out in detail the expertise provided. 
Un exemplu pozitiv este programul pentru Piemonte, care prezintă în detaliu asistenţa de specialitate furnizată.
The latter included checking the correctness of the calculations and concluding on whether the applicable legal requirements had been fulfilled. 
Aceasta include verificarea corectitudinii calculelor şi determinarea respectării cerinţelor juridice aplicabile.
As part of its programme approval procedures, the Commission checked the aid amounts. 
Ca parte a procedurilor sale de aprobare a programelor, Comisia a verificat valorile ajutoarelor.
The above procedures did not prevent mistakes and shortcomings in the calculations of the aid amounts. 
Procedurile prezentate mai sus nu au prevenit greşelile şi deficienţele în ceea ce priveşte calcularea valorilor ajutoarelor.
Simple calculation mistakes of up to 8,5 % of the amounts were found in Andalusia, Piedmont and Sweden. 
În Andaluzia, Piemonte şi Suedia, au fost identificate greşeli simple de calcul, de până la 8,5 % din valorile ajutoarelor.
Relevant factors, such as cost savings resulting from a lower fertiliser use, were not taken into account in the calculations as required. 
Anumiţi factori relevanţi, precum scăderile de costuri determinate de scăderea gradului de utilizare a îngrăşămintelor, nu au fost luaţi în considerare la efectuarea calculelor, ceea ce contravine cerinţelor aplicabile.
Finally, some Member States used outdated figures to calculate key elements of aid amounts, such as Poland which used figures from 2001–03 for income foregone despite significant increases since then. 
Nu în ultimul rând, anumite state membre au utilizat, pentru calculul unor elemente-cheie ale valorilor ajutoarelor, cifre care nu mai erau de actualitate.
Existing procedures also do not prevent agri-environment payments from being made for farming practices that were already applied by the beneficiaries. 
De asemenea, procedurile existente nu previn efectuarea de plăţi de agromediu pentru practici agricole deja aplicate de beneficiari.
In Andalusia, beekeepers are compensated under the agri-environment sub-measure for recording their activities in a register, which overlaps considerably with already existing recording requirements. 
În Andaluzia, apicultorii sunt recompensaţi, în cadrul submăsurii de agromediu, pentru înregistrarea activităţilor lor într-un registru, ceea ce se suprapune în mod considerabil cu cerinţele de înregistrare deja existente.
In the case of one project visited, a beekeeper had received 1 770 euro for the latter requirements, which in practice consisted in recording a few lines in his register (see Picture 4). 
În cazul unui proiect vizitat, un apicultor primise 1 770 de euro pentru îndeplinirea acestor cerinţe, activitate care a constat, în practică, în înregistrarea a câteva rânduri în registrul său (a se vedea fotografia 4).
Picture 4: Farm register of a Spanish beekeeper visited by the Court. 
Fotografia 4: Registrul exploataţiei unui apicultor spaniol vizitat de Curte.
Registration of the movements of beehives is a ‘farming practice’ compensated by the EU’s agri-environment sub-measure. 33 Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
Înregistrarea mutărilor stupilor de albine este o „practică agricolă” recompensată în cadrul unei submăsuri de agromediu a UE. 33 Raportul special nr. 7/2011 – Este sprijinul pentru agromediu bine conceput şi bine gestionat?
Around 770 million euro are to be spent on this during the 2007–13 period, of which 235 million euro in EU funds were already spent in 2007–09. 
Pentru această submăsură vor fi cheltuiţi aproximativ 770 de milioane de euro în perioada 2007-2013, în intervalul 2007-2009 fiind deja cheltuite, din fonduri UE, 235 de milioane de euro din această sumă.
The calculations used to justify the aid amounts are mainly based on a reduction of nitrate fertiliser. 
Calculele utilizate pentru justificarea valorilor ajutoarelor sunt în principal bazate pe o reducere a îngrăşămintelor pe bază de azotat.
The parameters used for the calculation do not correspond to those actually applied in the areas where the sub-measure is implemented (see Box 4). 
Parametrii utilizaţi pentru calcul nu corespund cu cei efectiv aplicaţi în zonele în care este implementată submăsura (a se vedea caseta 4).
This was not checked by the Commission when it approved the French programme. 
Acest aspect nu a fost verificat de Comisie atunci când aceasta a aprobat programul francez.
34 BOX 4 CALCULATION OF AID AMOUNTS DISSOCIATED FROM EXISTING FARMING PRACTICES Around 90 % of the aid amount for the French sub-measure on maintaining grassland is based on the lower income resulting from a reduction of the level of fertilisation on grasslands from 180 kg of nitrate per hectare to 125 kg. 
34 CASETA 4 CALCULAREA VALORILOR AJUTOARELOR, DISOCIATĂ DE PRACTICILE AGRICOLE EFECTIVE Valoarea ajutorului acordat în Franţa în cadrul submăsurii de menţinere a păşunilor are la bază, în proporţie de aproximativ 90 %, reducerea de venit rezultată din reducerea nivelului de fertilizare pe păşuni de la 180 kg de azotat la hectar la 125 kg.
Estimates of data from a statistical source used by the national authorities in the calculations show that the levels of fertilisation actually employed are, on average, around 65 kg of nitrate per hectare and therefore well below the threshhold of 125 kg per hectare. 
Potrivit unor estimări efectuate plecând de la o sursă statistică utilizată de autorităţile naţionale în cadrul calculelor, nivelurile de fertilizare efectiv aplicate sunt, în medie, de circa 65 kg de azotat la hectar, deci cu mult sub pragul de 125 kg la hectar.
This was also confirmed by the three farmers visited by the Court, two of whom used an average of 15 kg of nitrate per hectare and one used 60 kg at the most. 
Acest fapt a fost, de asemenea, confirmat de cei trei fermieri vizitaţi de Curte; doi dintre ei utilizau, în medie, 15 kg de azotat la hectar, iar cel de al treilea utiliza maximum 60 kg.
This shows that farmers are being compensated for practices that they were already implementing. 
Din aceste elemente rezultă că fermierii sunt recompensaţi pentru practici pe care le implementau deja.
The French authorities explain that the threshhold of 125 kg is a reference practice considered favourable for the environment even though it exceeds the levels of fertilisation actually employed by the farmers. 
Autorităţile franceze explică faptul că pragul de 125 kg este o practică de referinţă considerată favorabilă pentru mediu, cu toate că depăşeşte nivelul de fertilizare efectiv aplicat de fermieri.
These explanations are not in line with the view expressed in a Commission document 18 presented to the Member States, which drew attention to the risk of compensating ‘farmers for whom (parts of ) the obligations are normal practice or to base the calculations on figures which are not representative for a specific region. 
Aceste explicaţii nu sunt în concordanţă cu opinia exprimată într-un document al Comisiei18 prezentat statelor membre, în care se atrăgea atenţia asupra riscului de a acorda ajutoare de agromediu unor „fermieri pentru care obligaţiile în cauză (sau o parte a acestora) reprezintă o practică normală sau de a baza calculele pe cifre care nu sunt reprezentative pentru o regiune dată.
This risk becomes in particular evident if an aid is calculated as (e.g. nationwide) average without taking into account different agronomic and cost structures in the regions’. 
Acest risc devine evident în special atunci când ajutorul este calculat ca medie (de exemplu, naţională), fără a lua în considerare diferitele structuri agronomice şi de costuri din cadrul regiunilor”.
18 RuralDevelopmentCommittee,WorkingDocumentRD10/07/2006-final,Agri-environmentcommitmentsandtheirverifiability. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
18 Comitetulprivinddezvoltarearurală,documentuldelucruRD10/07/2006-final,Agri-environmentcommitmentsandtheirverifiability (Angajamentele de agromediu şi verificabilitatea acestora). Raportul special nr. 7/2011 – Este sprijinul pentru agromediu bine conceput şi bine gestionat?
The value of the parameters used to calculate the aid amounts changes over time with the result that certain sub-measures, like the ones aiming to diversify crop rotation, may become insufficiently attractive to potential beneficiaries in financial terms. 
Valorile efective ale parametrilor utilizaţi pentru calcularea ajutoarelor cunosc modificări în timp, rezultatul fiind acela că anumite submăsuri, precum cele care vizează diversificarea rotaţiei culturilor, pot deveni insuficient de atractive din punct de vedere financiar pentru beneficiarii potenţiali.
This situation occurred for instance in France, where a sub-measure had to be closed for new beneficiaires during 2008 due to a lack of interest. 
Această situaţie a existat, de exemplu, în Franţa: în 2008, a trebuit ca una din submăsuri să fie închisă pentru noi beneficiari, din cauza lipsei de interes constatate.
However, most Member States kept aid amounts stable over the duration of the contract to provide some security to farmers and because the cost of adapting aid amounts to changing circumstances could prove higher than the benefit farmers would derive from such change. 
Majoritatea statelor membre au păstrat însă valorile ajutoarelor la un nivel stabil pe toată durata contractului, pentru a le oferi fermierilor un anumit grad de securitate şi deoarece costul adaptării valorii ajutoarelor în funcţie de circumstanţe s-ar putea dovedi mai ridicat decât beneficiul pe care l-ar avea fermierii în urma unor asemenea adaptări.
For the 203 contracts reviewed by the Court, a system of revision of prices existed in 10 % of the cases. the aid amounts are not differentiated enough according to regionaL or LocaL site conditions 63. 
Referitor la cele 203 contracte analizate de Curte, existenţa unui sistem de modificare a preţurilor a fost constatată în 10 % din cazuri. valOrile ajutOarelOr nu sunt suficient de diferenţiate în funcţie de cOndiţiile specifice de la nivel regiOnal sau lOcal 63.
Agri-environment sub-measures can be implemented in areas with different characteristics (soil quality, rainfall, geography: plains, mountains, etc) which affect the costs and income of the farms. 
Submăsurile de agromediu pot fi implementate în zone având caracteristici diverse (calitatea solului, precipitaţii, relief: zone de câmpie, munţi etc.), care afectează costurile şi veniturile exploataţiilor.
Article 53 of Regulation (EC) No 1974/2006 states that Member States shall ensure that financial support for agri-environment sub-measures is differentiated to take into account regional or local site conditions and actual land use as appropriate. 
Conform articolului 53 din Regulamentul (CE) nr. 1974/2006, statele membre trebuie să se asigure că, la acordarea de sprijin financiar pentru submăsurile de agromediu, se aplică niveluri diferenţiate ale ajutoarelor, de natură să reflecte în mod corespunzător condiţiile specifice regionale sau locale şi utilizarea efectivă a terenurilor.
When insufficiently differentiated average costs and incomes are used to calculate aid amounts for agri-environment, some farms are overcompensated, leading to an inefficient use of public funds, and some are undercompensated, risking that the participation rate may be too low to have an effect. 
Atunci când pentru calcularea valorilor ajutoarelor de agromediu nu se utilizează costuri şi venituri medii suficient de diferenţiate, unele exploataţii sunt compensate excesiv, ceea ce duce la o utilizare ineficientă a fondurilor publice, iar altele sunt compensate insuficient, generând astfel riscul ca rata de participare să fie prea redusă pentru a avea un efect.
As an illustration, 2006 data shows that yields in olive production in Andalusia varied between 0,48 tonnes/hectare in non-irrigated areas and 5,46 tonnes/hectare in irrigated areas. 
De exemplu, date din 2006 indică faptul că recoltele din producţia de măsline din Andaluzia au variat între 0,48 tone/hectar în zonele neirigate şi 5,46 tone/hectar în zonele irigate.
Despite these differences, an average of 3,5 tonnes/hectare was used for the aid calculation, without differentiating between irrigated and non-irrigated areas. 
În ciuda acestor diferenţe, pentru calcularea ajutorului s-a utilizat o medie de 3,5 tone/hectar, fără a diferenţia zonele irigate de cele neirigate.
The Court identified cases where differentation would provide possible benefits to farmers but with a possible extra administrative cost in four Member States with national programmes (France, Poland, Hungary and Sweden). 35 Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
În patru state membre care implementează programe cu acoperire naţională (Franţa, Polonia, Ungaria şi Suedia), Curtea a identificat cazuri în care o astfel de diferenţiere ar putea genera avantaje pentru fermieri, însă şi un eventual cost administrativ suplimentar. 35 Raportul special nr. 7/2011 – Este sprijinul pentru agromediu bine conceput şi bine gestionat?
The French authorities decided to use national averages for the basic sub-measure described in Box 4, despite the need to differentiate aid amounts according to plain, mountain and less-favoured areas. 
Autorităţile franceze au decis să utilizeze valori medii naţionale pentru submăsura „de bază” descrisă în caseta 4, în ciuda necesităţii de a diferenţia valorile ajutoarelor în funcţie de natura zonelor: de câmpie, muntoase sau defavorizate.
If the French aid amounts had been differentiated, the amounts in the plains and less favoured areas could have been respectively 33 % and 20 % lower, representing around 8 million euro of EU funds in 2009. 
Dacă valorile ajutoarelor acordate în Franţa ar fi fost diferenţiate, sumele pentru zonele de câmpie şi pentru cele defavorizate ar fi putut fi cu 33 %, respectiv 20 % mai mici, ceea ce reprezintă aproximativ 8 milioane de euro din fondurile UE în 2009.
In Poland, the same amount for income foregone was used for more than 10 different sub-measures, despite the need to differentiate e.g. between arable crops and grassland. 
În Polonia, în cadrul a peste 10 submăsuri diferite, s-a utilizat una şi aceeaşi sumă pentru pierderile de venituri, în ciuda necesităţii de a introduce o diferenţiere, de exemplu între culturile arabile şi păşuni.
The aid amounts were also not differentiated for the various regions despite their very different characteristics. pArticipAtion rAte in bAsic meAsures 67. 
Valorile ajutoarelor nu au fost diferenţiate nici pe regiuni, în ciuda caracteristicilor foarte diferite ale acestora. rata de participare la măsurile „de bază” 67.
For basic sub-measures, farmer participation must be high enough to provide effects in a given area. 
Pentru submăsurile „de bază”, participarea fermierilor trebuie să fie suficient de amplă pentru a genera efecte într-o zonă dată.
However, most Member States do not assess the minimum participation level needed to ensure that sub-measures provide the expected environmental effects and whether the aid amounts are adequate to reach this minimum level. 
Majoritatea statelor membre nu evaluează însă nivelul minim de participare care este necesar pentru a genera efectele ecologice preconizate pentru submăsuri şi nu evaluează nici dacă valorile ajutoarelor sunt adecvate pentru atingerea acestui nivel minim.
In Poland, three basic sub-measures representing 75 % of the expenditure in 2008 were implemented on less than 1 % of the utilised agricultural areas of the regions visited by the Court. 
În Polonia, trei submăsuri „de bază” cărora le corespundeau 75 % din cheltuielile pe 2008 au fost implementate pe mai puţin de 1 % din suprafeţele agricole utilizate ale regiunilor vizitate de Curte.
No data is available to demonstrate that such coverage is important enough to result in environmental effects. 
Nu sunt disponibile date care să demonstreze că o astfel de acoperire este suficient de importantă pentru a genera efecte ecologice.
Despite the low coverage, the aid amounts for these sub-measures were kept significantly below (between 16 % and 44 %) the amounts calculated on the basis of additional costs and income foregone. 
În ciuda acoperirii reduse, valorile ajutoarelor pentru aceste submăsuri s-au situat cu mult (între 16 % şi 44 %) sub valorile calculate pe baza costurilor suplimentare şi a pierderilor de venit.
In other cases, aid amounts were increased despite the fact that the participation rate already fulfilled the planned targets. 
În alte cazuri, valorile ajutoarelor au fost majorate, în ciuda faptului că rata de participare permitea deja atingerea ţintelor planificate.
This led to situations such as in Sweden, which increased threefold the aid amount of one sub-measure despite the fact that the participation target had been reached. 36 Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
Acest lucru a condus la situaţii precum cea din Suedia, unde, pentru una din submăsuri, valoarea ajutorului a fost triplată în ciuda faptului că ţinta de participare fusese atinsă. 36 Raportul special nr. 7/2011 – Este sprijinul pentru agromediu bine conceput şi bine gestionat?
DOES THE MANAGEMENT OF AGRI-ENVIRONMENT POLICY TAKE ACCOUNT OF SPECIFIC ENVIRONMENTAL NEEDS? 
37 ÎN CADRUL GESTIUNII POLITICII DE AGROMEDIU, SE ACORDĂ ATENŢIE FAPTULUI CĂ NECESITĂŢILE LEGATE DE MEDIU DIFERĂ DE LA O SITUAŢIE LA ALTA?
Article 39(1) of Regulation (EC) No 1698/2005 states that Member States should make support available for agri-environment payments throughout their territories in accordance with their specific needs. 
Articolul 39 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 prevede că statele membre trebuie să ofere sprijin pentru plăţile de agromediu pe întreg teritoriul lor, în funcţie de nevoile specifice ale diverselor zone.
All rural development programmes audited show that the environmental pressures are more acute in some regions than in others. 
Toate programele de dezvoltare rurală auditate arată că presiunile ecologice sunt mai acute în unele regiuni decât în altele.
The Court reviewed to what extent agri-environmental aid takes account of environmental needs, whether available management tools such as geographical targeting and selection were used and also whether management was innovative and evidence-based. 
Curtea a analizat în ce măsură se ţine cont de necesităţile ecologice la acordarea ajutoarelor de agromediu şi a analizat, de asemenea, dacă s-a făcut apel la instrumentele de gestionare disponibile, precum direcţionarea şi selecţia pe criterii geografice şi, de asemenea, dacă modul de gestionare a fost unul inovator şi „bazat pe probe”.
Finally, the Court reviewed whether the management of funds was focused on delivering environmental effects. 
Nu în cele din urmă, Curtea a analizat dacă gestionarea fondurilor s-a axat pe generarea de efecte ecologice.
LIMITED USE OF TARGETING AND SELECTION PROCEDURES assessments of what wouLd be the right LeveL of geographicaL targeting are not avaiLabLe 72. 
UTILIZARE LIMITATĂ A PROCEDURILOR DE DIRECŢIONARE ŞI SELECŢIE nu sunt dispOnibile evaluări având drept Obiect determinarea nivelului adecvat de direcţiOnare geOgrafică 72.
Ensuring that funds are spent according to regional needs and priorities is of key importance for enhancing the environmental effects of agri-environment sub-measures. 
Cheltuirea fondurilor în conformitate cu necesităţile şi priorităţile regionale este de o importanţă majoră pentru optimizarea efectelor ecologice ale submăsurilor de agromediu.
This can be achieved through targeting funds to geographical areas, types of farms or farming practices by setting appropriate eligibility criteria. 
Alinierea cheltuielilor la aceste necesităţi şi priorităţi poate fi asigurată prin direcţionarea fondurilor pe zone geografice sau pe criteriul tipului de exploataţie sau al tipului de practici agricole utilizate, prin stabilirea unor criterii de eligibilitate adecvate.
Targeting of agri-environment payments has been a permanent issue over the last decade. 
Implementarea direcţionată a plăţilor de agromediu a reprezentat un subiect permanent de dezbatere în ultimul deceniu.
In its special report from 2000 on ‘Greening the CAP’, the Court criticised the lack of targeting agri-environment schemes to environmental priorities (see Annex I for further details). 
În raportul său special din 2000 referitor la implicaţiile şi aspectele de mediu ale politicii agricole comune (Greening the CAP), Curtea a criticat absenţa unei direcţionări a schemelor de agromediu către priorităţile ecologice (a se vedea anexa I pentru mai multe detalii).