natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The combustion of wood biomass can also lead to higher emissions of Such as agricultural crops (e.g. rapeseed, maize, miscanthus), waste from agricultural production, manure and wood (e.g. roundwood, wood from pruning or thinning, waste from wood processing industries). 29 32 
De Cum ar fi culturile agricole (de exemplu, rapiță, porumb, Miscanthus), deșeuri din producția agricolă, gunoi de grajd și lemn (de exemplu, lemn rotund, lemn provenit din elagaj sau rărire, deșeuri provenite din industriile de prelucrare a lemnului). 32
certain harmful air pollutants33, and there are ongoing discussions as to whether wood biomass is actually carbon neutral (see Box A1)34. 
asemenea, arderea biomasei lemnoase poate genera emisii mai mari de anumiți poluanți atmosferici nocivi33 și, în prezent, se discută dacă biomasa lemnoasă este într-adevăr neutră din punctul de vedere al emisiilor de carbon (a se vedea caseta A1)34.
We have identified 16 environmental and socio-economic risks associated with the production and use of bioenergy (see Table 1, as well as Tables A2 and A3 in Annex I)35. 
Curtea a identificat 16 riscuri socioeconomice și de mediu asociate cu producerea și utilizarea bioenergiei (a se vedea tabelul 1, precum și tabelele A2 și A3 din anexa I)35.
The Commission analysed risks associated to bioenergy production and use in its Impact Assessment on Bioenergy Sustainability, prepared for the recast of the Renewable energy directive36. Including particulate matter (PM) and Benzo[a]pyrene (BaP). 
Comisia a analizat riscurile asociate cu producția și utilizarea de bioenergie în Evaluarea de impact privind durabilitatea Inclusiv particule în suspensie și benzo(a)piren (BaP).
IPCC, “Special Report on Renewable Energy Sources and Climate Change Mitigation”, 2011. 
IPCC, Special Report on Renewable Energy Sources and Climate Change Mitigation, 2011.
European Environment Agency, “Opinion of the EEA Scientific Committee on Greenhouse Gas Accounting in Relation to Bioenergy”, 15.9.2011, p. 
Agenția Europeană de Mediu, Opinion of the EEA Scientific Committee on Greenhouse Gas Accounting in Relation to Bioenergy, 15.9.2011, p.
“Bioenergy and rural development in Europe: Policy recommendations from the TRIBORN research and stakeholder consultations, 2014-171”, Nordregio Policy Brief 2017:3, published May 2017, p. 
Bioenergy and rural development in Europe: Policy recommendations from the TRIBORN research and stakeholder consultations, 2014-171, Nordregio Policy Brief 2017:3, publicat în mai 2017, p.
European Environmental Agency, “Air quality in Europe — 2016 report”, 2016. 
Agenția Europeană de Mediu, Air quality in Europe — 2016 report, 2016.
European Academies’ Science Advisory Council, “Multi-functionality and sustainability in the European Union’s forests”, 2017. 
European Academies’ Science Advisory Council, Multi-functionality and sustainability in the European Union’s forests, 2017.
Searchinger, T.D.; Beringer, T. and Strong, A., “Does the world have low-carbon bioenergy potential from the dedicated use of land?”, 2017. 
Searchinger, T.D.; Beringer, T. and Strong, A., Does the world have low-carbon bioenergy potential from the dedicated use of land?, 2017.
Brack, D., “Woody Biomass for Power and Heat Impacts on the Global Climate”, Chatham House, 23.2.2017. 
Brack, D., Woody Biomass for Power and Heat Impacts on the Global Climate, Chatham House, 23.2.2017.
Response to Chatham House report “Woody Biomass for Power and Heat: Impacts on the Global Climate”, 13.3.2017. 
Răspuns la raportul publicat de Chatham House și intitulat Woody Biomass for Power and Heat: Impacts on the Global Climate, 13.3.2017.
The risks were mainly identified on the basis of the following Commission documents: - SWD(2014) 259 final of 28.7.2014 “State of play on the sustainability of solid and gaseous biomass used for electricity, heating and cooling in the EU”. - SWD(2016) 418 final of 30.11.2016 “Impact assessment: Sustainability of Bioenergy. Accompanying the document Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council on the promotion of the use of energy from renewable sources (recast)”. 
Riscurile au fost identificate în principal pe baza următoarelor documente ale Comisiei: - SWD(2014) 259 final din 28 iulie 2014: State of play on the sustainability of solid and gaseous biomass used for electricity, heating and cooling in the EU (Situația actuală privind durabilitatea biomasei solide și gazoase utilizate pentru producerea energiei electrice și pentru încălzire și răcire în UE); - SWD(2016) 418 final din 30 noiembrie 2016: Impact assessment: Sustainability of Bioenergy (Evaluarea impactului: durabilitatea bioenergiei), care însoțește propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (reformare).
This process was complemented through reviews of other scientific studies and policy documents. 
Analiza acestor documente a fost completată cu evaluări ale altor studii științifice și documente de politică.
Decreto ministeriale 6 luglio 2012 – Incentivi per energia da fonti rinnovabili elettriche non fotovoltaiche (Ministerial decree of 6 July 2012 – Incentives for renewable non-photovoltaic 31 Box 3 – The incentives for biogas production in Germany induced unsustainable cultivation of energy crops Germany is the biggest producer of biogas in Europe (it has 10 846 production facilities, making up 63 % of the EU total). 
bioenergiei, care a fost pregătită pentru reformarea Directivei privind energia din surse regenerabile36. Caseta 3 – Stimulentele pentru producția de biogaz în Germania au încurajat cultivarea nedurabilă a culturilor energetice Germania este cel mai mare producător de biogaz din Europa (cu 10 846 de instalații de producție, reprezentând 63 % din totalul instalațiilor de acest tip din UE).
Electricity from biogas accounts for 16.8 % of renewable electricity generated in Germany37. 
Energia electrică obținută din biogaz reprezintă 16,8 % din energia din surse regenerabile produsă în Germania37.
Biogas production was strongly incentivised after 2000 by the provisions of the Renewable Energy Sources Act (EEG). 
Producția de biogaz a fost stimulată puternic după anul 2000 prin dispozițiile Legii privind sursele regenerabile de energie (EEG).
Under that act, biogas installations were given a priority connection to the electricity grid. 
În temeiul legii respective, instalațiile de biogaz au beneficiat de racordare prioritară la rețeaua electrică.
They were also able to sell electricity/biogas on a feed-in tariff fixed for 20 years. 
De asemenea, acestea au putut vinde energie electrică/biogaz la un tarif fix stabilit pe 20 de ani.
Changes to the EEG in 2004 and 2009 introduced additional bonuses, such as a bonus for using energy crops. 
Modificările aduse legii în 2004 și în 2009 au introdus bonusuri suplimentare, cum ar fi un bonus pentru utilizarea culturilor energetice.
Most biogas installations in Germany used a mixture of energy crops and manure as feedstock. 
Majoritatea instalațiilor de biogaz din Germania utilizează un amestec de culturi energetice și gunoi de grajd ca materii prime.
In 2013, an area of around 1 157 000 hectares (6.9 % of the agricultural area used) was used to produce energy crops, mainly maize silage (73 %). 
În 2013, o suprafață de aproximativ 1 157 000 de hectare (6,9 % din suprafața agricolă utilizată) a fost utilizată pentru a produce culturi energetice, în principal porumb de siloz (73 %).
However, the increased use of energy crops, in particular maize, had generated controversies such as competition issues (biomass use, soil use), increased land rents, changes in land use (shorter crop rotation, more ploughing, less permanent pasture) and nutrient surpluses, and has led also to problems of acceptance by the population38 39. 
Utilizarea intensificată a culturilor energetice, în special a porumbului, a generat însă controverse, legate în special de probleme de concurență (utilizarea biomasei, utilizarea solului), de creșterea chiriilor pentru terenuri, de schimbarea destinației terenurilor (rotația mai rapidă a culturilor, intensificarea aratului, mai puține pășuni permanente) și de surplusuri de nutrienți și a antrenat în același timp probleme de acceptare de către populație38,39.
Several modifications of the EEG in 2012, 2014 and 2017 (reduced payments, abolition of bonuses, etc.) aimed to slow down the growth of the sector and encouraged the use of waste rather than energy crops. 
Mai multe modificări ale legii, adoptate în 2012, 2014 și 2017 (referitor la plăți mai reduse, la eliminarea bonusurilor etc.), au vizat încetinirea creșterii sectorului și au încurajat utilizarea deșeurilor în locul culturilor energetice.
A similar change in legislation recently took place in Italy, Europe’s second-largest producer of biogas40. 
O modificare similară a legislației a avut loc recent în Italia, al doilea cel mai mare producător de biogaz din Europa40.
EU legislation currently in place41 establishes sustainability criteria for biofuels and bioliquids42. 
Legislația UE în vigoare în prezent41 stabilește criterii de durabilitate pentru biocombustibili și biolichide42.
As a result, in its ‘Clean Energy for all Europeans’ package, the Commission put forward sustainability criteria that would also apply to other types of bioenergy, such as bioenergy from solid and gaseous biomass fuels used for heat and power generation. 
Prin urmare, în pachetul „Energie curată pentru toți europenii”, Comisia a prezentat criterii de durabilitate care s-ar aplica și pentru alte tipuri de bioenergie, cum ar fi bioenergia pe bază de combustibili proveniți din biomasă solidă și gazoasă utilizați pentru producția de căldură și energie electrică.
The Commission’s proposal contains two types of sustainability criteria: (i) criteria setting certain limits regarding the production of biomass fuels from agriculture and forestry, and (ii) criteria requiring a minimum percentage of greenhouse gas emission savings for different installations using biofuels, bioliquids and biomass fuels. 
Propunerea Comisiei conține două tipuri de criterii de durabilitate: (i) criterii care stabilesc anumite limite în ceea ce privește producerea combustibililor din biomasă agricolă și forestieră; și (ii) criterii care impun un procent minim de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru diverse instalații care utilizează biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă.
The criteria included in the Commission’s proposal are not a binding condition for placing bioenergy on the market; they are only binding when: (i) the bioenergy production is counted as contributing towards the renewable energy target and for measuring compliance with renewable energy obligations, and generation of electricity; see Eurobserv’ER Biogas barometer 2014 (https://www.eurobserv-er.org/biogas-barometer-2014). 
Decreto ministeriale 6 luglio 2012 — Incentivi pe energia da fonti rinnovabili elettriche non fotovoltaiche (Decretul ministerial din 6 iulie 2012 privind stimulente pentru producerea de energie electrică din alte surse regenerabile decât cele fotovoltaice); a se vedea Barometrul Biogaz Eurobserv’ER 2014 (https://www.eurobserv-er.org/biogas-barometer-2014).
RED Directive and Directive 2009/30/EC of the European Parliament and of the Council of 23 April 2009 amending Directive 98/70/EC (‘Fuel Quality Directive’) (OJ L 140, 5.6.2009, p. 
Directiva privind energia din surse regenerabile și Directiva 2009/30/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 de modificare a Directivei 98/70/CE („Directiva privind calitatea combustibililor”) (JO L 140, 5.6.2009, p.
In 2015, an amendment to these Directives was included in order to address the issue of indirect land use change (ILUC) caused by the production of food-based biofuels. 
În 2015, aceste directive au fost modificate pentru a aborda problema schimbării indirecte a utilizării terenurilor (ILUC) cauzate de producția de biocombustibili pe bază de culturi alimentare.
ECA Special Report No 18/2016 “The EU system for the certification of sustainable biofuels”, paragraphs 10 and 11 (http://eca.europa.eu). 
Raportul special nr. 18/2016 al Curții de Conturi Europene, intitulat „Sistemul UE de certificare a biocarburanților durabili”, punctele 10 și 11 (https://www.eca.europa.eu/ro/Pages/ecadefault.aspx).
The proposal does not cover all crops and uses, nor several types of installation (see paragraph A3). 
Propunerea nu acoperă toate culturile și utilizările și nici mai multe tipuri de instalații (a se vedea punctul A3).
Only three of the sixteen risks we had identified were fully addressed in the RED II proposal and two in other legislative acts; 11 more such risks had been partly addressed. 
Doar 3 din cele 16 riscuri identificate de Curte au fost abordate în întregime în propunerea de revizuire a Directivei privind energia din surse regenerabile, iar 2 riscuri au fost tratate în alte acte legislative; alte 11 riscuri au fost tratate doar parțial.
The risks that are not addressed are mainly linked to the intensification of agricultural practices and forest management, the burning of biomass and the emissions of pollutants during the rest of bioenergy lifecycle (see Table 1, as well as Tables A2 and A3 in Annex I). 
Riscurile care nu au fost abordate sunt legate, în principal, de intensificarea practicilor agricole și a exploatării pădurilor, de arderea biomasei și de emisiile de poluanți pe parcursul ciclului de viață rămas al bioenergiei (a se vedea tabelul 1, precum și tabelele A2 și A3 din anexa I).
Our detailed analysis and conclusions supporting Table 1 are set out in Annex I. 
Analiza detaliată a Curții și concluziile care sprijină tabelul 1 sunt prezentate în anexa I. 43 Propunerea de revizuire a Directivei privind energia din surse regenerabile, publicată la 30 noiembrie 2016 și rectificată la 23 februarie 2017.
Table 1 – Coverage of sustainability risks related to bioenergy in the Commission’s RED II proposal 34 Sustainability risks Risk addressed? 
Tabelul 1 – Acoperirea riscurilor legate de durabilitate aferente bioenergiei în propunerea Comisiei de revizuire a Directivei privind energia din surse regenerabile Riscuri legate de durabilitate Riscul a fost abordat?
1(a) due to direct land use change (e.g. deforestation, loss of protected areas) 1(b) due to intensification of agricultural practices (e.g. loss of crop diversity) 1(c) due to intensification of forest management 2(a) due to direct land use change (leading to e.g. loss of carbon in the soil, erosion) 2(b) due to intensification of agricultural practices (leading to e.g. compaction, loss of soil fertility, erosion) 2(c) due to intensification of forest management (leading e.g. to loss of soil fertility in forests because of nutrient extraction – forest residues) 3(a) due to direct land use change (e.g. changes in water balance) 3(b) due to intensification of agricultural practices (e.g. irrigation, fertilisation) 3(c) due to intensification of forest management (e.g. changes in water balance) 4(a) due to lifecycle greenhouse gas emissions excluding biogenic carbon (e.g. fertiliser use, transport of the biomass, methane leakage from biogas plants) 4(b) due to indirect effects (e.g. indirect land use change (ILUC) due to displacement of food crop cultivation, younger forests) 4(c) due to CO2 emissions from burning biomass (biogenic emissions) 5(a) due to burning biomass (e.g. particulate matter, SO2...) 
1(a) din cauza schimbării directe a destinației terenurilor (de exemplu, despădurire, dispariția zonelor protejate) 1(b) din cauza intensificării practicilor agricole (de exemplu, reducerea diversității culturilor) 1(c) din cauza intensificării exploatării pădurilor 2(a) din cauza schimbării directe a destinației terenurilor (care conduce, de exemplu, la pierderi de carbon din sol sau la eroziune) 2(b) din cauza intensificării practicilor agricole (care conduce, de exemplu, la compactare, la pierderea fertilității solurilor sau la eroziune) 2(c) din cauza intensificării exploatării pădurilor (care conduce, de exemplu, la pierderea fertilității solurilor din păduri din cauza extracției nutrienților – reziduurile forestiere) 3(a) din cauza schimbării directe a destinației terenurilor (de exemplu, modificarea echilibrului hidric) 3(b) din cauza intensificării practicilor agricole (de exemplu, irigare, fertilizare) 3(c) din cauza intensificării exploatării pădurilor (de exemplu, modificarea echilibrului hidric) 4(a) din cauza emisiilor de gaze cu efect de seră generate pe toată durata ciclului de viață, excluzând carbonul biogen (de exemplu, prin utilizarea îngrășămintelor, transportul biomasei, scurgerile de metan din instalațiile de biogaz) 4(b) din cauza efectelor indirecte [de exemplu, schimbarea indirectă a utilizării terenurilor (ILUC) antrenată de dislocarea culturilor alimentare, păduri mai tinere] 4(c) din cauza emisiilor de CO2 generate de arderea biomasei (emisii biogene) 5(a) din cauza arderii biomasei (de exemplu, particule în suspensie, SO2...)
5(b) due to emissions of pollutants during the rest of the bioenergy lifecycle (e.g. transport of the biomass) 6(a) Inefficient use of the biomass (including the non-application of the cascading principle, suboptimal conversion methods from biomass to energy) 6(b) Competition with existing uses (e.g. food production, wood for paper and pulp industry) Legend: Source: ECA. 
5(b) din cauza emisiilor de poluanți pe parcursul ciclului de viață rămas al bioenergiei (de exemplu, transportul biomasei) 6(a) utilizarea ineficientă a biomasei (inclusiv din cauza neaplicării principiului utilizării în cascadă sau din cauza unor metode suboptime de conversie a biomasei în energie) 6(b) concurența cu utilizările existente (de exemplu, producția de alimente, industria lemnului pentru hârtie și a celulozei) Legendă: Riscul a fost abordat parțial Riscul nu a fost abordat Riscul a fost abordat Sursa: Curtea de Conturi Europeană.
Setting renewable energy targets in combination with public support schemes for bioenergy stimulates the use of bioenergy. 
Stabilirea unor obiective privind energia din surse regenerabile în combinație cu scheme de sprijin din fonduri publice pentru bioenergie stimulează utilizarea acesteia.
and electricity production, since the early 2000s. 
O astfel de abordare a fost deja aplicată, în special în sectorul transporturilor și în sectorul energiei electrice, încă de la începutul anilor 2000.
Part of this bioenergy is imported: in 2015, the EU imported 34 % of the pellets and 9.5 % of the liquid biofuels it consumed44. 
O parte din această bioenergie este importată: în 2015, UE a importat 34 % din peletele de lemn utilizate și 9,5 % din biocombustibilii lichizi consumați44.
In the absence of sufficient safeguards (weak sustainability criteria), we consider it a risk that the RED II proposal encourages bioenergy production and use through ambitious renewable energy targets in combination with financial incentives, because this may lead to an increased use of unsustainable biomass in the long run. 
Curtea consideră că, în lipsa unor garanții suficiente (criteriile de durabilitate fiind necorespunzătoare), faptul că propunerea de revizuire a Directivei privind energia din surse regenerabile încurajează producerea și utilizarea bioenergiei prin obiective ambițioase în materie de energie din surse regenerabile, în combinație cu stimulente financiare, constituie un risc, deoarece acest lucru poate conduce la creșterea utilizării biomasei nedurabile pe termen lung.
Therefore, the proposed framework does not provide an adequate basis for maximising the potential of rural areas for sustainable development. 
Prin urmare, cadrul propus nu asigură o bază adecvată pentru valorificarea deplină a potențialului zonelor rurale pentru dezvoltare durabilă.
The EAFRD does not sufficiently pursue rural development goals through its expenditure on renewable energy 42. 
FEADR nu urmărește suficient obiectivele de dezvoltare rurală prin cheltuielile efectuate pentru energia din surse regenerabile 42.
Member States can decide to finance renewable energy investments through the EAFRD. 
Statele membre pot decide să finanțeze investiții în energie din surse regenerabile prin FEADR.
The EU’s rural development policy is meant to help the rural areas of the EU to meet economic, environmental and social challenges. 
Politica UE de dezvoltare rurală urmărește să ajute zonele rurale ale UE să facă față provocărilor economice, sociale și de mediu.
Therefore, renewable energy investments financed through the EAFRD should clearly benefit rural areas. 
Prin urmare, investițiile în energie din surse regenerabile finanțate prin FEADR ar trebui să fie în mod clar în beneficiul zonelor rurale.
In the following sections we examine whether the Commission and the Member States have designed and implemented adequate strategies and measures, and whether they are able to demonstrate the achievements of EAFRD support for both renewable energy deployment and sustainable rural development. 
În următoarele secțiuni, Curtea examinează dacă Comisia și statele membre au elaborat și au pus în aplicare strategii și măsuri adecvate și dacă pot demonstra realizările obținute grație sprijinului acordat prin FEADR în ceea ce privește atât implementarea energiei din surse regenerabile, cât și dezvoltarea rurală durabilă.
Renewable energy is not adequately considered in the rural development programming exercise 43. 
Energia din surse regenerabile nu este luată în considerare în mod adecvat în exercițiul de programare privind dezvoltarea rurală 43.
The EAFRD has the potential to support projects that contribute to both renewable energy deployment and sustainable rural development. 
FEADR poate sprijini proiecte care contribuie în același timp la implementarea energiei din surse regenerabile și la o dezvoltare rurală durabilă.
To promote better value for money, EAFRD funding for renewable energy should be built on a sound strategy, and provided according to soundly identified and quantified needs. 
beneficii mai bun, finanțarea din FEADR pentru energia din surse regenerabile ar trebui să se bazeze pe o strategie solidă și să fie acordată în funcție de necesități identificate și cuantificate în mod temeinic.
It should also be coordinated with other available funding sources and other policy instruments, such as the NREAPs. 
De asemenea, aceasta ar trebui să fie coordonată cu alte surse de finanțare disponibile și cu alte instrumente de politică, cum ar fi planurile naționale de acțiune în domeniul energiei regenerabile.
Beneficiaries of renewable energy projects may recover some of the investments costs through the sale of produced energy at preferential or market prices, or improve the economic performance of their operations. 
Beneficiarii proiectelor de energie din surse regenerabile pot recupera o parte din costurile de investiții prin vânzarea energiei produse la prețuri preferențiale sau la prețul pieței ori pot îmbunătăți performanța economică a operațiunilor lor.
However, where investment support from the EAFRD is supplemented by attractive FITs, there is the risk of overcompensation and unlawful state aid as a form of financial advantage for beneficiaries, which was confirmed by a Commission audit in Bulgaria. 
Cu toate acestea, în cazul în care sprijinul pentru investiții din FEADR este completat de tarife fixe atractive pentru furnizarea de energie din surse regenerabile, există riscul compensării în exces și al acordării unui ajutor de stat ilegal sub formă de avantaj financiar pentru beneficiari, lucru confirmat de un audit al Comisiei în Bulgaria.
Different approaches in the Member States we visited are shown in Box 4. 
Diversele abordări adoptate de statele membre pe care Curtea le-a vizitat sunt prezentate în caseta 4.