natgillin/translations-raw huggingface dataset:
We found that the figures for 2014 and 2015 were largely based on estimates. This was particularly the case with the European Structural and Investment Funds. 
Curtea a constatat că cifrele pentru 2014 și 2015 se bazau, în mare măsură, pe estimări, lucru valabil îndeosebi în cazul fondurilor structurale și de investiții europene.
30 See the Directorate-General for Climate Action’s Annual Activity Report for 2015, p. 
30 A se vedea Raportul anual de activitate pe 2015 al Direcției Generale Politici Climatice, p.
Share of climate funding in EU budget Figure 6 
Cota finanţării pentru acţiuni în domeniul climatic din bugetul UE Figura 6
Observations 27 42 While this was unavoidable, since the spending instruments for the new programming period had only just been set up, and so some information was not yet available, these limitations hampered the comparability from one year to the other of the data provided for the period 2014-2016 (see Figure 6). 
Observații 27 42 Deși acest lucru era inevitabil, având în vedere faptul că nu trecuse mult timp de la instituirea instrumentelor de finanțare aferente noii perioade de programare și că, prin urmare, unele informații nu erau încă disponibile, aceste limitări au compromis comparabilitatea, de la un an la altul, a datelor furnizate pentru perioada 2014-2016 (a se vedea figura 6).
In addition, the approval of the multiannual spending programmes in 2015 automatically contributed to the increase in climate action funding since as programmes were approved their climate-related plans were entered into the system. 
În plus, aprobarea programelor multianuale de cheltuieli în 2015 a contribuit în mod automat la creșterea finanțării în favoarea acțiunilor în domeniul climatic deoarece, pe măsură ce erau aprobate programele, erau introduse în sistem cheltuielile lor planificate pentru obiectivele climatice.
As a result, the evolution between 2014 and 2016 cannot be taken as a trend for the whole period. 
În consecință, evoluția observată între 2014 și 2016 nu poate fi considerată ca o tendință ce caracterizează întreaga perioadă.
43 In the fisheries spending area, Member States do not have to report their planned climate measures to the Commission until 2016. 
43 În cazul domeniului de cheltuieli aferent pescuitului, statele membre nu au obligația de a raporta Comisiei, până în 2016, măsurile planificate în legătură cu schimbările climatice.
Until they do so, Directorate-General Maritime Affairs and Fisheries cannot verify the accuracy of the indicative contribution to climate change action objectives communicated by the Member States in their operational programmes. 
Astfel, până când nu sunt raportate aceste măsuri, Direcția Generală Afaceri Maritime și Pescuit nu poate verifica exactitatea contribuției indicative la obiectivele privind schimbările climatice, comunicată de statele membre în programele lor operaționale.
44 To date, no tool has been available to provide a multiannual consolidated update on the situation across the EU budget. 
44 Până în prezent, nu există niciun instrument disponibil care să poată oferi o imagine la zi a situației consolidate multianuale în cadrul bugetului UE.
The Commission has recently updated climate-relevant spending data for the whole financial period in the context of the multiannual financial framework mid-term review. 
Comisia a actualizat recent datele pentru întreaga perioadă financiară privind cheltuielile ce prezintă relevanță pentru obiectivele climatice, în contextul evaluării de la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual.
45 The established approach presents an inherent risk, since it focuses on identifying the plans for future expenditure. 
45 Abordarea aleasă prezintă un risc inerent, deoarece se axează pe identificarea cheltuielilor viitoare planificate.
Planned expenditure on climate action does not, however, necessarily translate into actual spending. 
Cheltuielile planificate pentru acțiuni în domeniul climatic nu se vor concretiza însă neapărat în cheltuieli reale.
While this audit did not look at actual expenditure, and, in general, data on actual expenditure is not yet available, we found instances which highlighted this inherent risk. 
Chiar dacă auditul de față nu a avut drept scop examinarea cheltuielilor efective și, în general, nu sunt încă disponibile date privind cheltuielile reale, Curtea a identificat totuși situații în care a devenit evident acest risc inerent.
When comparing actual expenditure at project level against plans in the LIFE programme, we found that the LIFE projects chosen represented an EU climate action contribution of 34 % of the total EU funds allocated to LIFE. 
Comparând cheltuielile efective de la nivelul proiectelor cu cheltuielile planificate în cadrul programului LIFE, Curtea a constatat că proiectele LIFE care au fost selectate reprezentau o contribuție a UE la obiectivele climatice de 34 % din totalul fondurilor alocate de UE pentru programul LIFE.
This fell short of the 49.3 % anticipated in the budgetary documents. 
Acest nivel era sub cel de 49,3 % care fusese anticipat în documentele bugetare.
Observations 28 46 This case illustrates the need for the authorities to re-evaluate any projected climate funding contributions once they are sufficiently certain of the nature of their forthcoming expenditure, while avoiding extra administrative costs. 
Observații 28 46 Acest caz ilustrează faptul că autoritățile ar trebui să reexamineze toate contribuțiile previzionate pentru finanțarea acțiunilor în domeniul climatic de îndată ce obțin o certitudine mai mare cu privire la natura cheltuielilor lor viitoare, evitând, totodată, costuri administrative suplimentare.
The Commission has not yet developed a procedure for doing so. 
Comisia nu a elaborat încă o procedură în acest scop.
47 In addition, the Commission’s approach to the 20 % target is solely focused on financial data. 
47 În plus, abordarea Comisiei în legătură cu îndeplinirea obiectivului de 20 % se axează exclusiv pe date financiare.
Information on what funds plan to achieve or have achieved in terms of results such as greenhouse gas reductions is only available for parts of the budget. 
Informații cu privire la rezultatele pe care fondurile intenționează să le obțină sau pe care le-au obținut deja, cum ar fi reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, sunt disponibile numai pentru anumite părți din buget.
The information is also not comparable, which hampers the consolidation of the results achieved in different areas. 
Mai mult, informațiile nu sunt comparabile, ceea ce îngreunează consolidarea rezultatelor obținute în diferite domenii.
48 In the European Regional Development Fund, Member States are not obliged to use the common greenhouse gas reduction output indicator apart from in the energy investments. 
48 În cazul Fondului european de dezvoltare regională, statele membre nu au obligația de a recurge la indicatorul comun de realizare privind reducerea gazelor cu efect de seră, cu excepția cazului investițiilor din sectorul energetic.
While Member States may opt to include other areas, we found that not all of the audited Member States did so. 
Deși statele membre au posibilitatea de a include și alte domenii, Curtea a constatat că nu toate statele membre auditate au făcut acest lucru.
In addition, different methodologies and tools31 are used to calculate greenhouse gas emissions and reductions. 
În plus, sunt utilizate diferite metodologii și instrumente31 pentru a se calcula emisiile de gaze cu efect de seră și reducerea acestora.
Several Member State authorities are developing tools to calculate emissions for certain project types such as climate-friendly transportation in the European Regional Development Fund. 
Autoritățile din mai multe state membre sunt în curs de a dezvolta instrumente pentru calcularea emisiilor pentru anumite tipuri de proiecte, cum ar fi cele de transport ecologic în cadrul Fondului european de dezvoltare regională.
As a result, there is a lack of information about the extent to which climate-related action will contribute to the CO2 emission reductions, and the available data may not be comparable across Member States. 
În consecință, nu există suficiente informații cu privire la gradul în care acțiunile în domeniul climatic vor contribui la reducerea emisiilor de CO2 și este posibil ca datele disponibile să nu fie comparabile de la un stat membru la altul.
We found that where indicators existed, they focused on mitigation within the energy sector, while adaptation related indicators are rare. 
Curtea a observat că, în cazul în care existau, indicatorii se concentrau pe efectul de atenuare în sectorul energetic, în timp ce indicatorii referitori la adaptarea la schimbările climatice erau rari.
31 For instance, the Commission has referred to its experience with some tools within the budget (e.g. CO2MPARE), and to approaches used at the EIB, the World Bank and other IFIs, and by private investors (e.g. SEI metrics, IIGCC). 
31 De exemplu, Comisia a făcut referire la experiența sa cu o serie de instrumente în cadrul bugetului (de exemplu CO2MPARE) și la abordările utilizate în cadrul BEI, al Băncii Mondiale și al altor instituții financiare internaționale, precum și la abordările utilizate de investitorii privați [de exemplu, metodologia de măsurare SEI (Sustainable Energy Investments – investiții în energia sustenabilă) și metodologia IIGCC (Institutional Investors Group on Climate Change – Grupul investitorilor instituționali privind schimbările climatice)].
Observations 29 There is a serious risk that the target will not be met 49 We estimated that the rate of climate funding must be increased to an average of 22 % across the remaining years of the current multiannual financial framework, i.e. for 2017 to 2020, to reach the overall target of 20 % by the end of 2020. This matches the estimate produced by the Directorate-General for Climate Action32. 
Observații 29 Există un risc serios ca obiectivul să nu fie atins 49 Curtea a estimat că, pentru a se putea atinge obiectivul global de 20 % până la sfârșitul anului 2020, rata aferentă finanțării acțiunilor în domeniul climatic trebuie să crească până la o medie de 22 % în anii rămași din actualul cadru financiar multianual (și anume, între 2017 și 2020), ceea ce corespunde cu estimarea realizată de Direcția Generală Politici Climatice32.
Compared to 2014-2016, this means that an increased effort will be required for 2017-2020. 
Aceasta va presupune un efort sporit pentru perioada 2017-2020, în comparație cu perioada 2014-2016.
However, the mid-term review estimates an 18.9 % spending on climate action for the period of 2014-2020. 
Cu toate acestea, procentul estimat pentru perioada 2014-2020 în evaluarea de la jumătatea perioadei pentru cheltuielile consacrate acțiunilor în domeniul climatic este de 18,9 %.
50 We also conducted an analysis in order to assess the Commission’s prognosis. 
50 Curtea a realizat, în egală măsură, o analiză cu scopul de a evalua prognoza Comisiei.
Assuming that the areas responsible for most climate funding (see Table 1) actually provide the anticipated amounts of climate funding, we estimated that the rate of climate funding to be achieved in 2014-2020 in the areas of the EU budget not listed in Table 133 was 18.2 %. 
Presupunând că domeniile responsabile de furnizarea celei mai mari părți a finanțării pentru acțiunile în domeniul climatic (a se vedea tabelul 1) reușesc să pună la dispoziție efectiv sumele anticipate în acest scop, Curtea a estimat că rata finanțării pentru acțiunile în domeniul climatic care trebuie atinsă în perioada 2014-2020 de către acele domenii ale bugetului UE care nu figurează în tabelul 133 este de 18,2 %.
This would mean doubling current efforts in these areas34. 
Aceasta presupune dublarea eforturilor care au fost depuse până acum în aceste domenii34.
We could find no evidence showing that the Commission was increasing efforts in these areas and how such a doubling would be feasible. 
Curtea nu a putut identifica probe care să indice că Comisia depunea eforturi mai intense în aceste domenii sau modul în care s-ar putea face posibilă dublarea acestor eforturi.
51 In addition, there are serious risks that could affect the expected contribution in the areas mentioned in Table 1, which are to provide most of the planned climate funding on 2014-2020 multiannual financial framework. 
51 În plus, există riscuri grave care ar putea afecta contribuția anticipată din partea domeniilor menționate în tabelul 1, care sunt menite să furnizeze cea mai mare parte a finanțării planificate în cadrul financiar multianual pentru perioada 2014-2020 pentru acțiuni în domeniul climatic.
The main risks are examined sector by sector in the three following sections: — Assumptions concerning the largest contribution from agricultural direct payments to the climate action target are insufficiently justified and this may lead to overestimation (paragraphs 52 to 54). — Application of EU climate coefficients has led to overestimation of the contribution to climate of rural development (paragraphs 55 to 59). — We adapted the climate contributions from agricultural direct payments and rural development measures where necessary to be in line with the principle of conservativeness (see paragraphs 54 and 58). 
Principalele riscuri sunt examinate pe sectoare în cele trei secțiuni prezentate în continuare: – Ipotezele referitoare la contribuția cea mai importantă din partea plăților agricole directe la îndeplinirea obiectivului privind acțiunile în domeniul climatic nu sunt justificate în mod suficient, aceasta putând conduce la supraestimarea acestei contribuții (punctele 52-54). – Aplicarea coeficienților UE pentru obiectivele privind schimbările climatice a condus la o supraestimare a contribuției domeniului dezvoltării rurale la acțiunile în domeniul climatic (punctele 55-59). – Acolo unde a fost cazul, Curtea a adaptat, în conformitate cu principiul prudenței, contribuțiile la acțiunile în domeniul climatic provenite din partea plăților agricole directe și a măsurilor de dezvoltare rurală (a se vedea punctele 54 și 58).
These adjustments would reduce agricultural climate funding by up to approximately 33 billion euros, which represents around 15 % of the overall target. — Horizon 2020 has fallen behind its 35 % target and needs to catch up (paragraphs 60 to 64). 
Aceste ajustări ar reduce finanțarea din partea sectorului agricol la acțiunile în domeniul climatic cu până la aproximativ 33 de miliarde de euro, ceea ce reprezintă în jur de 15 % din obiectivul global. – Programul Orizont 2020 a rămas în urmă față de nivelul său țintă de 35 % și trebuie să recupereze acest decalaj (punctele 60-64).
32 See graph in the Directorate-General for Climate Action’s Annual Activity Report for 2015, p. 
32 A se vedea graficul din Raportul anual de activitate pe 2015 al Direcției Generale Politici Climatice, p.
33 They are mainly research programmes (excluding Horizon 2020) and the spending programmes under budget headings dealing with security and citizenship, and external relationships of the EU. 
33 Este vorba, în principal, de programele de cercetare (cu excepția programului Orizont 2020) și de programele de cheltuieli ce țin de rubricile bugetare care se ocupă de securitate și cetățenie și de relațiile externe ale UE.
34 On the basis of the rate of 11.4 % expected to be achieved for the years 2014-2016, we estimated that a rate of 23.2 % would need to be achieved on average for the remaining years 2017-2020 if the overall target of 20 % was to be reached. 
34 Dacă se ia în considerare rata de 11,4 % preconizată a se obține pentru perioada 2014-2016, Curtea estimează că ar trebui să se atingă o rată medie de 23,2 % pentru restul perioadei, și anume anii 2017-2020, dacă se intenționează îndeplinirea obiectivului global de 20 %.
Observations 30 Assumptions concerning the contribution from agricultural direct payments to the climate action target lack sound justification 52 Agricultural direct payments are composed of a greening component, which represents a 30 % share, and of a non-greening component, representing the remaining 70 %. 
Observații 30 Ipotezele referitoare la contribuția din partea plăților agricole directe la îndeplinirea obiectivului privind acțiunile în domeniul climatic nu au la bază o justificare temeinică 52 Plățile agricole directe cuprind o componentă de „înverzire”, căreia îi corespunde o pondere de 30 %, precum și o componentă care nu este de înverzire, reprezentând restul de 70 %.
The Commission estimates that the contribution from agricultural direct payments to climate change will be around 20 % per year in 2016-202035. 
Conform estimărilor Comisiei, contribuția din partea plăților agricole directe la acțiunile în domeniul climatic va fi de aproximativ 20 % pe an în perioada 2016-202035.
The climate funding is calculated by adding the greening component which contributes 14.0 % and the non-greening component which contributes 5.6 % (see Figure 7). 
Finanțarea pentru acțiunile în domeniul climatic se calculează prin însumarea ponderii corespunzătoare contribuției din partea componentei de înverzire, și anume 14,0 %, și a ponderii aferente contribuției din partea componentei care nu este de înverzire, de 5,6 % (a se vedea figura 7).
35 However, on average for the whole 2014-2020 period, the contribution is estimated to be 16.3 % since the payments for agricultural practices beneficial for the climate and the environment, known as ‘greening payments’, have only been included in the calculation since 2016. 
35 Cu toate acestea, pentru întreaga perioadă 2014-2020, contribuția medie este estimată la 16,3 %, deoarece plățile pentru practicile agricole benefice pentru climă și mediu, cunoscute sub numele de „plăți pentru înverzire”, nu au fost incluse în calcul decât începând cu 2016.
Overview of the method designed by the Commission to calculate climate funding from agricultural direct payments Share of direct payments Greening (30 %) Contribution to climate Crop diversification (33 %) x Ecological focus areas (33 %) Permanent pastures (33 %) 20 % x x x EU climate coefficient 0 % 40 % 100 % 40 % Contribution of direct payments to climate 0.00 % 3.96 % 9.90 % 5.60 % 19.46 % Direct payments x outside greening (70 %) Source: Explanation of the methodology for applying climate tracking to direct payments (European Commission). 
Prezentare schematică a metodei concepute de Comisie pentru calcularea finanțării furnizate de plățile agricole directe pentru acțiunile în domeniul climatic Pondere din plăţile directe Înverzire (30 %) Contribuţia la acţiunile în domeniul climatic Diversificarea culturilor (33 %) x Zonele de interes ecologic (33 %) Pajiști permanente (33 %) x x x Coeficient UE pentru obiectivele climatice 0 % 40 % 100 % 40 % Contribuţia din partea plăţilor directe la acţiunile în domeniul climatic 0,00 % 3,96 % 9,90 % 5,60 % 19,46 % Plăţi directe x altele decât cele de înverzire (70 %) 20 % 8% Sursa: Explicația cu privire la metodologia de aplicare la plățile directe a sistemului de urmărire a cheltuielilor legate de climă furnizată de Comisia Europeană.
8% Figure 7 
Figura 7
Observations 31 53 The method and the EU climate coefficients applied when calculating the climate contribution of the greening component fairly reflect the climate-relatedness of the three farming practices36 connected with this payment. 
Observații 31 53 Metoda și coeficienții UE pentru obiectivele climatice aplicați pentru calcularea contribuției din partea componentei de înverzire la îndeplinirea obiectivului climatic reflectă în mod corect relevanța pentru combaterea schimbărilor climatice a celor trei practici agricole36 cărora li se aplică plata de înverzire.
However, we found there to be a lack of quantifiable elements justifying the 20 % applied to non-greening direct payments (see Box 3). 
În schimb, în ceea ce privește plățile directe din cadrul componentei care nu este de înverzire, Curtea a constatat că nu există elemente cuantificabile care să justifice ponderea de 20 % atribuită acestor plăți (a se vedea caseta 3).
The Commission considers the final climate contribution of 8 %, i.e. 20 % x 40 %, to be conservative. 
În opinia Comisiei, contribuția finală de 8 % (20 % x 40 %) la îndeplinirea obiectivului climatic este o estimare prudentă.
36 The three farming practices are the following: crop diversification, having ecological focus area on the agricultural area, and maintaining existing permanent grassland. 
36 Cele trei practici agricole la care se face referire sunt: diversificarea culturilor, prezența unei zone de interes ecologic pe suprafața agricolă și menținerea pajiștilor permanente existente.
Lack of appropriate justification for non-greening direct payments’ climate contribution The Commission believes that some non-greening agricultural direct payments provide benefits for the climate, largely through cross-compliance standards. 
Inexistența unei justificări adecvate pentru estimarea contribuției din partea plăților directe ce nu țin de componenta de înverzire la îndeplinirea obiectivului climatic Comisia consideră că unele dintre plățile agricole directe care nu țin de componenta de înverzire oferă anumite beneficii pentru climă, în mare parte grație aplicării normelor în materie de ecocondiționalitate.
The Commission acknowledged that quantifying this contribution would be a very difficult and costly exercise, and decided to label 20 % of the budget for non-greening direct payments as climate-related. 
Comisia a recunoscut că demersul de cuantificare a acestei contribuții ar fi unul foarte dificil și costisitor și a decis să califice ca prezentând relevanță pentru acțiunile în domeniul climatic o proporție de 20 % din bugetul destinat plăților directe din cadrul componentei care nu este de înverzire.
The Commission considered using the penalty system for cross-compliance infringements to justify this 20 % share. 
Comisia a fost de părere că utilizarea sistemului de sancțiuni în cazul nerespectării normelor în materie de ecocondiționalitate justifică această cotă de 20 %.
We found, however, that there were no clear grounds for doing so. 
Totuși, Curtea a constatat că nu existau motive clare care să justifice această alegere.
54 In order to reflect the climate contribution of cross-compliance, a more conservative approach was considered by the Commission, which would have considered the part of the non-greening direct payments to be taken into account to be 10 % instead of 20 %. 
54 Pentru a reflecta contribuția ecocondiționalității la obiectivul climatic, Comisia a avut în vedere o abordare mai prudentă, conform căreia proporția care trebuie luată în considerare din plățile directe aferente componentei care nu este de înverzire ar trebui să fie de 10 % în loc de 20 %.
This would have resulted in a lower contribution from agricultural direct payments to climate action. 
Aceasta ar fi antrenat calcularea unei contribuții mai reduse din partea plăților agricole directe la îndeplinirea obiectivului climatic.
As shown in Figure 8, the contribution would be decreased by 9 billion from 47.1 to 38 billion euros. 
După cum reiese din figura 8, contribuția ar fi diminuată cu nouă miliarde de euro, coborând de la 47,1 miliarde la 38 de miliarde de euro.
If the conservativeness principle developed by the World Bank (see paragraph 35) is applied, the Commission should have been taken into account the lower amount of climate contribution. Box 3 
Dacă ar fi fost aplicat principiul prudenței elaborat de Banca Mondială (a se vedea punctul 35), Comisia ar fi trebuit să ia în considerare valoarea mai mică a contribuției la acțiunile în domeniul climatic. Caseta 3