natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The role of the Commission 07 In line with the principle of subsidiarity, urban mobility is managed locally, and there are no EU regulations or directives addressing it. 
Rolul Comisiei 07 În conformitate cu principiul subsidiarității, mobilitatea urbană este gestionată la nivel local și nu există regulamente sau directive ale UE care să abordeze acest subiect.
Nevertheless, given the importance of the issue, the Commission has issued several policy documents and has devoted considerable funds to urban mobility, mainly in the context of its transport policy. 
Totuși, având în vedere importanța problemei, Comisia a publicat mai multe documente de politică și a alocat fonduri considerabile pentru mobilitatea urbană, în special în contextul politicii sale în domeniul transporturilor.
The main Commission directorates-general involved are: o DG Mobility and Transport (DG Move) sets transport policies and finances transport infrastructure projects for the trans-European transport network (TEN-T); o DG Regional and Urban Policy (DG Regio) provides financial support to Member States and regions which can be used for sustainable transport and urban mobility; and Special report 23/2018: Air pollution: Our health still insufficiently protected. 
Principalele direcții generale ale Comisiei implicate sunt: o DG Mobilitate și Transporturi (DG MOVE), care stabilește politicile în domeniul transporturilor și finanțează proiectele de infrastructură în domeniul transporturilor pentru rețeaua transeuropeană de transport (TEN–T); o DG Politică Regională și Urbană (DG REGIO), care oferă statelor membre și regiunilor un sprijin financiar ce poate fi utilizat pentru dezvoltarea unui transport durabil și a unei mobilități urbane durabile; și o DG Cercetare și Inovare (DG RTD), care oferă finanțare pentru cercetarea privind conceptele de mobilitate în mediul urban.
08 Over the past decade, the Commission has issued several policy documents, illustrated in Figure 1. 
08 În cursul ultimului deceniu, Comisia a publicat mai multe documente de politică, ilustrate în figura 1.
In 2009, the first comprehensive support package on urban mobility was the “Action plan on urban mobility”, setting out a framework for EU initiatives in the area of urban mobility. 
În 2009, primul pachet cuprinzător de sprijin pentru mobilitatea urbană a fost „Planul de acțiune privind mobilitatea urbană”, care a stabilit cadrul pentru inițiativele UE în acest domeniu.
In 2013, the Commission issued the Urban Mobility Package (see Box 1), with the aim of reinforcing support to European cities for tackling urban mobility challenges. 
În 2013, Comisia a publicat Pachetul privind mobilitatea urbană (a se vedea caseta 1), cu scopul de a consolida sprijinul acordat orașelor europene pentru a răspunde provocărilor legate de mobilitatea urbană.
In 2017 it issued the Communication “Europe on the move, an agenda for a socially fair transition towards clean, competitive and connected mobility for all”, comprising a set of initiatives toward modernising European mobility and transport. 
În 2017, Comisia a publicat comunicarea intitulată „Europa în mișcare, o agendă pentru o tranziție echitabilă din punct de vedere social către o mobilitate curată, competitivă și conectată pentru toți”, care cuprinde un set de inițiative vizând modernizarea mobilității și a transporturilor în Europa.
In December 2019, after our audit work had finished, the Commission issued a Communication in which it proposes a ‘European Green Deal’ with the aim of a climate neutral continent7, and including the objective of shifting towards more sustainable urban mobility. 
În decembrie 2019, după finalizarea activităților de audit ale Curții, Comisia a publicat o comunicare în care propune un „pact ecologic european” în vederea atingerii unei neutralități climatice pe continent7, inclusiv a obiectivului de a se trece la o mobilitate urbană mai durabilă.
8 Box 1 The Urban Mobility Package With its Urban Mobility Package, the Commission aimed to reinforce its support to European cities for tackling urban mobility challenges. 
10 Caseta 1 Pachetul privind mobilitatea urbană Prin Pachetul său privind mobilitatea urbană, Comisia a urmărit să își consolideze sprijinul acordat orașelor europene pentru a răspunde provocărilor legate de mobilitatea urbană.
It urged a step-change in the approach to urban mobility to ensure that Europe’s urban areas developed along a more sustainable path and encouraged Member States to take more decisive and better-coordinated action. 
Comisia a făcut apel la o schimbare radicală în ceea ce privește modul de abordare a mobilității urbane pentru a se asigura că zonele urbane din Europa se dezvoltă pe o traiectorie mai sustenabilă și a încurajat statele membre să adopte măsuri mai ferme și mai bine coordonate.
The package focused on the adoption of Sustainable Urban Mobility Plans (SUMPs) and asked Member States to consider ensuring that SUMPs were developed and implemented in their urban areas and integrated in a wider urban or territorial strategy. 
Pachetul s-a axat pe adoptarea planurilor de mobilitate urbană durabilă (PMUD) și a solicitat statelor membre să se asigure de elaborarea și de punerea în aplicare a acestora în zonele lor urbane, precum și de integrarea lor într-o strategie urbană sau teritorială mai extinsă.
Furthermore, the Package called for smarter Urban Access Regulations and Road User Charging, for the coordinated deployment of Urban Intelligent Transport Systems and for increased road safety. 
În plus, pachetul a făcut apel la reglementări mai inteligente privind accesul în zonele urbane și perceperea taxelor de drum, la implementarea coordonată a sistemelor inteligente de transport urban și la creșterea siguranței rutiere.
As at November 2019, the Urban Mobility Package was under evaluation, with a view to assessing whether it is fit for purpose and delivering as intended. 
În noiembrie 2019, Pachetul privind mobilitatea urbană era în curs de evaluare, pentru a se determina dacă acesta este adecvat scopului urmărit și dacă produce rezultatele dorite.
Figure 1 – Main policy documents adopted by the Commission 2017 EUROPE ON THE MOVE 9 Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the EESC and the CoR: Europe on the Move, An agenda for a socially fair transition towards clean, competitive and connected mobility for all, COM (2017) 283 final THE URBAN AGENDA 2016 Agreed at the Informal Meeting of EU Ministers Responsible for Urban Matters on 30 May 2016 in Amsterdam, The Netherlands. 
Figura 1 – Documentele de politică principale adoptate de Comisie Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor: Europa în mișcare: O agendă pentru o tranziție echitabilă din punct de vedere social către o mobilitate curată,competitivășiconectată pentrutoți, COM(2017)283 final 2016 ORIENTĂRI PRIVIND DEZVOLTAREA URBANĂ DURABILĂ INTEGRATĂ 2016 Convenită în cadrul reuniunii informale a miniștrilor UE responsabili de chestiuni urbane, care a avut loc la 30 mai 2016, în Amsterdam, Țările de Jos.
2016 GUIDANCE ON ISUD Guidance for Member States on Integrated Sustainable Urban Development (Article 7 ERDF Regulation). 
11 2017 EUROPA ÎN MIȘCARE AGENDA URBANĂ Orientări pentru statele membre privind dezvoltarea urbană durabilă integrată (articolul 7din Regulamentul privindFEDR).
URBAN MOBILITY PACKAGE 2013 Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the EESC and the CoR: Together towards competitive and resource-efficient urban mobility, COM (2013) 913 final 2011 WHITE PAPER ON TRANSPORT White paper: Roadmap to a single European transport area – Towards a competitive and resource-efficient transport system, COM (2011) 144 final ACTION PLAN 2009 2006 Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the EESC and the CoR: Action Plan on Urban Mobility, COM (2009) 490 final 2007 GREEN PAPER Green Paper: Towards a new culture for urban mobility (presented by the Commission), COM (2007) 551 final THEMATIC STRATEGY Communication from the Commission to the Council and the European Parliament on Thematic Strategy on the Urban Environment, COM (2005) 718 final Source: ECA. 
PACHETUL PRIVIND MOBILITATEA URBANĂ 2013 Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor: Împreună pentru o mobilitate urbană competitivă care utilizează eficient resursele, COM(2013) 913 final 2011 CARTE ALBĂ PRIVIND TRANSPORTURILE Carte albă: Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistemde transport competitiv și eficient din punctdevedereal resurselor, COM(2011) 144 final PLAN DE ACȚIUNE 2009 Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social EuropeanșiComitetul Regiunilor: Planulde acțiuneprivindmobilitatea urbană, COM(2009) 490 final 2007 CARTEA VERDE Carteaverde:Cătreo nouă cultură amobilității urbane(prezentatădeComisie), COM(2007) 551 final STRATEGIE TEMATICĂ 2006 DG REGIO Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European privind o strategie tematică pentru mediul urban, COM(2005) 718 final Sursa: Curtea de Conturi Europeană.
Available funds for urban mobility 09 The main source of EU funding for urban mobility is from two of the five European structural and investment (ESI) funds, the European Regional Development Fund (ERDF) and the Cohesion Fund (CF). 
Fondurile disponibile pentru mobilitatea urbană 09 Sursa principală de finanțare pentru mobilitatea urbană este reprezentată de două dintre cele cinci fonduri structurale și de investiții europene (fondurile ESI), și anume Fondul european de dezvoltare regională (FEDR) și Fondul de coeziune.
Other funds available are Horizon 2020 in the field of research and innovation, and the Connecting Europe Facility (CEF) for transport. 
Printre alte fonduri disponibile se numără programul Orizont 2020 din domeniul cercetării și inovării și Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE) pentru transporturi.
10 The amount available for urban mobility through the ESI funds has increased from €11.2 billion in the 2007-2013 programme period to €16.3 billion for 2014-2020). 
10 Cuantumul disponibil pentru mobilitatea urbană prin intermediul fondurilor ESI a crescut de la 11,2 miliarde de euro în perioada de programare 2007-2013 la 16,3 miliarde de euro pentru 2014-2020.
This includes mainly funding for clean urban transport (2007-2013 €8.1 billion; 2014-2020 €12.8 billion), but also intelligent transport systems (ITS), cycle paths and multimodal transport. 
Acest cuantum include în principal finanțare pentru transport urban curat (8,1 miliarde de euro pentru 2007-2013; 12,8 miliarde de euro pentru 2014-2020), dar și pentru sisteme inteligente de transport, pentru piste pentru biciclete și pentru transport multimodal.
The projects supported by the ESI funds are co funded with national resources. 
Proiectele sprijinite prin fondurile ESI sunt cofinanțate din resurse naționale.
11 Total funds for the TEN-T under the CEF are €24 billion in 2014-2020. 
11 Fondurile totale alocate pentru TEN-T în cadrul MIE se ridică la 24 de miliarde de euro pentru perioada 2014-2020.
For the current period, the CEF is being used to target ‘urban nodes’ – including the 88 cities around the EU which constitute entry points to the core TEN-T network8. 
Pentru perioada curentă, finanțarea din MIE este direcționată către „nodurile urbane”, printre care se numără cele 88 de orașe de pe tot cuprinsul UE care reprezintă puncte de acces la rețeaua centrală TEN-T8.
At the time of the audit, the amount of CEF funding for urban nodes corresponded to €214 million (1 % of the total). 
La momentul auditului, cuantumul finanțării din partea MIE pentru nodurile urbane se ridica la 214 milioane de euro (1 % din total).
12 Since 2014, the EIB has provided loans of €48.2 billion, including the European Fund for Strategic Investments, to finance projects in the transport sector as a whole, which includes rail, aviation, maritime and road projects as well as urban mobility. 
12 Din 2014, BEI a acordat împrumuturi în cuantum total de 48,2 miliarde de euro, inclusiv din Fondul european pentru investiții strategice, pentru finanțarea de proiecte în sectorul transporturilor în ansamblu, care includ proiecte în domeniul feroviar, aviatic, maritim și rutier, precum și proiecte privind mobilitatea urbană.
These loans are for projects with total investment cost higher than €25 million and are designed to be climate-friendly, safe, sustainable and innovative. 
Aceste împrumuturi sunt destinate acelor proiecte ale căror costuri de investiții totale depășesc 25 de milioane de euro și care sunt concepute să fie ecologice, sigure, durabile și inovatoare.
10 8 See Regulation (EU) No 1315/2013 of the European Parliament and of the Council on Union guidelines for the development of the trans-European transport network (OJ L 348, 20.12.2013, p. 
12 8 A se vedea Regulamentul (UE) nr. 1315/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind orientările Uniunii pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport (JO L 348, 20.12.2013, p.
Audit scope and approach 13 In 2014, we published a report on the effectiveness of urban transport projects9. 
Sfera și abordarea auditului 13 În 2014, Curtea a publicat un raport privind eficacitatea proiectelor de transport urban9.
The objective of our current audit was to examine the extent to which the EU support is effective in contributing to improving urban mobility in a sustainable way. 
Obiectivul auditului de față al Curții a fost de a analiza cât de eficace este sprijinul UE în contribuția sa la îmbunătățirea mobilității urbane într-un mod durabil.
14 Urban mobility is a topic that affects many EU citizens, who are sensitive to the time and money spent on travelling. 
14 Mobilitatea urbană este un subiect care afectează numeroși cetățeni ai UE, aceștia fiind sensibili la timpul petrecut călătorind și la banii pe care îi cheltuiesc cu transportul.
Over half of them consider congestion to be the most serious problem affecting mobility10. 
Peste jumătate dintre aceștia consideră că cea mai gravă problemă care afectează mobilitatea este congestia traficului10.
Our report should help the Commission, Member States and cities to use funds more effectively and efficiently in addressing the challenges involved, particularly in the context of the December 2019 ‘European Green Deal’ Communication of the Commission. 
Raportul Curții ar trebui să ajute Comisia, statele membre și orașele să utilizeze fondurile într-un mod mai eficace și mai eficient pentru a răspunde provocărilor implicate, în special în contextul comunicării privind „Pactul ecologic european”, publicată de Comisie în decembrie 2019.
15 The audit covered the policy and strategy papers from 2013 onwards, when the Commission adopted the Urban Mobility package with the aim of reinforcing the support to European cities for tackling urban mobility challenges. 
15 Auditul a acoperit documentele de politică și de strategie publicate după 2013, când Comisia a adoptat pachetul privind mobilitatea urbană cu scopul de a consolida sprijinul acordat orașelor europene pentru a răspunde provocărilor legate de mobilitatea urbană.
We examined relevant documents made available by the Commission, as well as Member States, cities and third parties, performed interviews, analyses of reports and assessments of project data, including CEF-funded projects. 
Curtea a analizat documentele relevante puse la dispoziție de Comisie, precum și de statele membre, de municipalități și de părți terțe, a desfășurat interviuri și a procedat la analiza unor rapoarte și la evaluări ale datelor referitoare la proiecte, inclusiv proiecte finanțate prin MIE.
16 We visited eight cities11 in four Member States (Italy, Germany, Spain and Poland) between November 2018 and April 2019 to assess the availability and content of Special report 01/2014: ‘Effectiveness of EU-supported public urban transport projects’. https://ec.europa.eu/transport/media/news/2014-12-08-eurobarometer_en. 
13 9 16 Curtea a vizitat opt orașe11 din patru state membre (Italia, Germania, Spania și Polonia) în perioada cuprinsă între noiembrie 2018 și aprilie 2019 pentru a evalua disponibilitatea și conținutul planurilor de mobilitate urbană durabilă (PMUD), precum și alte strategii și planuri locale.
We assessed 15 EU-co-financed projects12 in the visited cities (see Annex I), 14 supported by the ESI funds and one by the EFSI. 
Curtea a evaluat 15 proiecte cofinanțate de UE12 în orașele vizitate (a se vedea anexa I), dintre care 14 au fost sprijinite prin fondurile ESI și unul prin FEIS.
In addition, we carried out study visits to Copenhagen and Stockholm to explore the potential of congestion charges and cycling. 
În plus, Curtea a efectuat vizite de studiu la Copenhaga și la Stockholm pentru a explora potențialul taxelor de congestie și al mersului cu bicicleta.
We complemented our analysis with a survey to the 88 cities comprising the TEN-T network, with a response rate of over 30 %; and geo-spatial analyses made by Eurostat on our behalf, including use of big data analytics on congestion. 
Analiza Curții a fost completată cu un sondaj efectuat în rândul celor 88 de municipalități care formează rețeaua TEN-T, în urma căruia rata de răspuns a fost de peste 30 %, precum și cu analize geospațiale efectuate de Eurostat în numele Curții, utilizându-se inclusiv analize ale unor volume mari de date privind congestia.
Where relevant, we drew on the expertise of four external experts on urban mobility – in particular, on the latest developments in the field. 
Acolo unde s-a considerat relevant, Curtea a făcut apel la patru experți externi cu cunoștințe specializate în domeniul mobilității urbane – în special, pe tema celor mai recente evoluții din domeniu.
12 12 Projects were selected on the basis of those most likely to lead to more sustainable urban mobility, or to improve the efficiency of the existing infrastructure. 
12 Proiectele au fost selectate în funcție de probabilitatea lor de a asigura o mobilitate urbană mai durabilă sau de a îmbunătăți eficiența infrastructurii existente.
Observations The step change in sustainable urban mobility has not materialised 17 To assess whether mobility has become more sustainable in line with the aspirations set out in the Urban Mobility Package, we examined the share of different types of transport; the pollution from transport; levels of congestion; and the coverage and accessibility of public transport in cities and their surrounding areas. 
Observații Schimbarea radicală în ceea ce privește mobilitatea urbană durabilă nu s-a concretizat 17 Pentru a evalua dacă mobilitatea a devenit mai durabilă în concordanță cu aspirațiile stabilite în pachetul privind mobilitatea urbană, Curtea a analizat ponderea diferitor tipuri de transport, poluarea generată de transport, nivelurile de congestie a traficului, precum și gradul de deservire și accesibilitatea transportului public în orașe și în zonele lor învecinate.
There is no evidence of a clear trend towards more sustainable modes of transport 18 The European Platform on Mobility Management (EPOMM) considers ‘modal share’ – the proportions in which different types of transport are used – to be the best indicator of the sustainability of a city’s mobility policy. 
Nu există dovezi care să demonstreze o tendință clară către moduri de transport mai durabile 18 Platforma europeană privind managementul mobilității (EPOMM) consideră că „ponderea modală” – gradul de utilizare a diferitor tipuri de transport – este cel mai bun indicator al durabilității politicii unui oraș în materie de mobilitate.
In the absence of a source of comprehensive data on the modal share across the EU, we gathered evidence from the EPOMM website and complemented the analysis with more recent information from our survey and from our visits to eight cities. 
În lipsa unei surse de date cuprinzătoare privind ponderea modală în UE, Curtea a colectat probe de pe site-ul EPOMM și a completat analiza cu informații mai recente obținute în urma sondajului desfășurat de Curte și în cadrul vizitelor acesteia în opt orașe.
19 Only 27 of the 88 cities we surveyed provided data about modal share. 
19 Doar 27 dintre cele 88 de municipalități incluse în acest sondaj au furnizat date cu privire la ponderea modală.
An analysis of the modal share of 13 of these cities with comparable data over different years (see Figure 2) shows that in two of these cities – Antwerp and Bordeaux – private car usage dropped considerably, while in Budapest it increased by 80 %. 
O analiză a ponderii modale din 13 dintre aceste orașe cu date comparabile pe parcursul diferitor ani (a se vedea figura 2) arată că, în două dintre aceste orașe, Anvers și Bordeaux, utilizarea vehiculelor personale a scăzut considerabil, în timp ce în Budapesta a crescut cu 80 %.
13 Figure 2 – Modal share of private vehicles in 13 cities between 2007 and 2017 14 80 % 70 % 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0% 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Source: ECA analysis based on data provided by cities and EPOMM. 
15 30 3 4
20 The results of our survey also show that in the 14 cities that provided data on the topic, the modal share of private vehicles was in most cases considerably higher in the metropolitan area surrounding the city than in the city (see Figure 3). 
20 De asemenea, rezultatele sondajului Curții au arătat că, în cele 14 municipalități care au furnizat date cu privire la acest subiect, ponderea modală a vehiculelor personale era, în majoritatea cazurilor, considerabil mai mare în zona metropolitană din jurul orașului decât în interiorul acestuia (a se vedea figura 3).
Air quality has improved in urban nodes, but pollution still exceeds safe levels 21 Although greenhouse gas emissions decreased in the majority of sectors between 1990 and 2017, emissions caused by transport increased. 
Calitatea aerului s-a îmbunătățit în nodurile urbane, însă poluarea depășește în continuare pragurile de siguranță 21 Deși emisiile de gaze cu efect de seră au scăzut în majoritatea sectoarelor în perioada 1990-2017, emisiile generate de transporturi au crescut.
Within this sector, road transport was the category whose emissions increased most. 
În cadrul acestui sector, categoria cu cele mai mari creșteri ale emisiilor a fost transportul rutier.
Between 2014 and 2017, road transport CO2 emissions increased by 45 million tonnes, 5 %, and account for 25 % of all domestic CO2 emissions13. 
Între 2014 și 2017, emisiile de CO2 generate de transportul rutier au crescut cu 45 de milioane de tone, respectiv cu 5 %, ceea ce reprezintă 25 % din totalul emisiilor interne de CO213.
Of the emissions attributable to transport, 23 % are in urban areas. 
Din emisiile care pot fi atribuite transportului, 23 % sunt produse în zone urbane.
22 Air pollution within cities continues to be harmful to human health. 
22 Poluarea aerului din orașe continuă să fie nocivă pentru sănătatea umană.
Overall there has been progress in reducing nitrogen dioxide (NO2) and particulate matter emissions. 
În ansamblu, s-au înregistrat progrese în ceea ce privește reducerea emisiilor de dioxid de azot (NO2) și a emisiilor de particule.
However, according to the European Environment Agency14, breaches of the standards set in Ambient Air Quality Directives continue to be widespread in EU cities. 
Agenția Europeană de Mediu14 arată însă că nerespectarea standardelor prevăzute de directivele privind calitatea aerului înconjurător continuă să fie un fenomen generalizat în orașele din UE.
23 The eight cities we visited are all included in the EU infringement procedures15 against the respective Member States. 
23 Fiecare dintre cele opt orașe pe care Curtea le-a vizitat face obiectul unor proceduri UE de constatare a neîndeplinirii obligațiilor15 inițiate împotriva statelor membre respective.
As at September 2019, all these cities apart from Leipzig and Palermo continued to exceed permitted levels of pollution. 
În septembrie 2019, toate aceste orașe, exceptând Leipzig și Palermo, continuau să depășească nivelurile de poluare admise.