natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The first approach, mitigation, seeks to address the causes of climate change by reducing or limiting the emission of greenhouse gases, primarily through reducing energy consumption, improving energy efficiency, increasing the share of renewable energy. 
Prima abordare, atenuarea, urmărește să abordeze cauzele schimbărilor climatice prin reducerea sau limitarea emisiilor de gaze cu efect de seră, în principal prin micșorarea consumului de energie, sporirea eficienței energetice și creșterea ponderii energiei din surse regenerabile.
This approach also includes efforts to protect and enhance means of greenhouse gas sequestration2, as well as to improve forestry and agricultural practices for preserving and sequestering carbon in soils and forests. 
În această abordare se înscriu, de asemenea, eforturile de a proteja și de a consolida mijloacele de sechestrare a gazelor cu efect de seră2, precum și eforturile de îmbunătățire a practicilor agricole și forestiere vizând conservarea și sechestrarea carbonului în soluri și păduri.
03 The importance of mitigation action is shown in Figure 1 below. 
03 Importanța pe care o au măsurile de atenuare este evidențiată în figura 1 prezentată în continuare.
It shows projected surface temperature changes for the 21st century relative to the average temperatures during the late 20th century for the scenario of business as usual carbon emissions3. 
În această figură se arată care vor fi modificările temperaturii la suprafață proiectate pentru secolul XXI față de valorile medii ale temperaturii în cursul ultimelor decenii ale secolului XX în cazul scenariului de status-quo în ceea ce privește emisiile de dioxid de carbon (business as usual)3.
04 The second approach for addressing climate change, adaptation, aims at anticipating the adverse and, where existing, positive effects of the climate change that will happen and taking appropriate action to prevent or minimise the potential damage. 
04 Cea de a doua abordare pentru combaterea schimbărilor climatice, și anume adaptarea la acestea, vizează să anticipeze efectele dăunătoare, precum și efectele benefice, dacă există, care vor apărea ca urmare a schimbărilor climatice, și să întreprindă măsurile care se impun pentru prevenirea sau reducerea la minimum a daunelor potențiale.
Despite the implementation of mitigation action, the Earth’s temperature will continue to increase until at least 2040, irrespective of the greenhouse gas emission scenario considered4. This means that adaptation measures will be necessary even in the best-case scenario. 
Chiar dacă vor fi puse în aplicare acțiuni de atenuare, tem-peratura planetei va continua să crească cel puțin până în 2040, indiferent de ce scenariu este luat în considerare în ceea ce privește emisiile de gaze cu efect de seră4, ceea ce înseamnă că măsurile de adaptare vor fi necesare chiar și în cazul scenariului celui mai optimist.
1 See IPCC, [Core Writing Team, R.K. Pachauri and L.A. Meyer (eds.)], ‘Climate Change 2014: Synthesis Report. 
1 A se vedea Grupul interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC – Intergovernmental Panel on Climate Change), [echipa de autori principali, R.K. Pachauri și L.A. Meyer (redactori)], Climate Change 2014: Synthesis Report.
Contribution of Working Groups I, II and III to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change’, Geneva, Switzerland, 2014, p. 
Contribution of Working Groups I, II and III to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change, Geneva, Elveția, 2014, p.
2 Sequestration is the process of capturing and storing greenhouse gases on a long-term. 
2 Sechestrarea este procesul de captare și stocare a gazelor cu efect de seră pe termen lung.
3 ‘Business-as-usual’ baseline case assumes that future development trends follow those of the past and no changes in policies will take place. 
3 Scenariul de bază de menținere a status-quoului pornește de la premisa că tendințele de dezvoltare viitoare vor fi asemănătoare cu cele din trecut și că nu vor avea loc schimbări la nivelul politicilor.
See http://www.ipcc.ch/ ipccreports/tar/wg3/index. php?idp=286 4 Seventh Environmental Action Programme (Decision No 1386/2013/EU of the European Parliament and of the Council of 20 November 2013) and IPCC 2013. 
A se vedea http:// www.ipcc.ch/ipccreports/tar/ wg3/index.php?idp=286 4 Al șaptelea program de acțiune pentru mediu (Decizia nr. 1386/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 noiembrie 2013) și IPCC 2013.
Introduction 10 Projected surface temperature changes in the EU for 2071-2100 Figure 1 0° 10° 20° 30° 60o 50° 40° 40° °C <3 3 to 3.5 3.5 to 4 4 to 4.5 4.5 to 5 5 to 5.5 5.5 to 6 >6 The figure shows projected changes in the annual mean temperature for 2071-2100, compared with 1971-2000 (business as usual carbon emissions). 
Introducere 10 Modificările temperaturii la suprafață proiectate a avea loc în UE pentru perioada 2071-2100 Figura 1 0° 60o 50° 40° 10° 20° 30° 40° °C <3 3-3,5 3,5-4 4-4,5 4,5-5 5-5,5 5,5-6 >6 Figura arată evoluția proiectată a temperaturii medii anuale pentru perioada 2071-2100, în comparație cu perioada 1971-2000 (pe baza scenariului de status-quo în ceea ce privește emisiile de dioxid de carbon).
Projected changes are based on the average of a multi-model ensemble using a high emissions scenario established by the Intergovernmental Panel on Climate Change. 
Evoluția proiectată se bazează pe media rezultată în urma utilizării unui ansamblu de modele de previzionare, pe baza unui scenariu în care emisiile ar fi ridicate, stabilit de Grupul interguvernamental privind schimbările climatice.
Source: European Environmental Agency. (http://www.eea.europa.eu/data-and-maps/figures/projected-change-in-annual-mean) 
Sursa: Agenția Europeană de Mediu. (http://www.eea.europa.eu/data-and-maps/figures/projected-change-in-annual-mean)
Introduction 11 05 Adaptation measures are dependent on the impacts of climate change. 
Introducere 11 05 Măsurile de adaptare depind de efectele pe care le au schimbările climatice.
They include, for example, floods, rising sea levels, drought and desertification, and a loss of biodiversity (see Figure 2). 
Printre acestea se numără, de exemplu, inundații, creșterea nivelului mării, seceta, deșertificarea și declinul biodiversității (a se vedea figura 2).
Figure 2 Introduction 12 06 The International Climate Change Agreement, adopted in Paris at the end of 2015, is the first binding universal agreement to fight against climate change5. 
Introducere 12 06 Acordul internațional privind schimbările climatice, adoptat la Paris la sfârșitul anului 2015, este primul acord universal cu caracter juridic obligatoriu care vizează combaterea schimbărilor climatice5.
It establishes a transparency framework for tracking the progress of countries towards achieving their individual greenhouse gas reduction targets6. 
Acesta stabilește un cadru în materie de transparență destinat să permită urmărirea progreselor realizate de țări în direcția atingerii obiectivelor lor individuale de reducere a gazelor cu efect de seră6.
07 Even before the Paris Agreement was adopted, the EU had already committed itself to cutting its emissions by at least 20 % compared with 1990 levels by 2020 and by 40 % by 2030. 
07 Chiar și înainte să fie adoptat Acordul de la Paris, UE se angajase deja să își reducă emisiile cu cel puțin 20 % până în 2020 și cu 40 % până în 2030 față de nivelurile din 1990.
It has also set a long-term goal for 2050 (see Box 1). 
UE a stabilit, de asemenea, un obiectiv pe termen lung pentru anul 2050 (a se vedea caseta 1).
According to the latest estimates7, the total EU greenhouse gas emissions in 2014 were around 24 % below 1990 levels, although this was partly owing to the impact of the economic crisis. 
Conform celor mai recente estimări7, totalul emisiilor de gaze cu efect de seră ale UE în 2014 erau cu aproximativ 24 % sub nivelurile din 1990, deși acest lucru se datora, în parte, impactului crizei economice.
The EU’s commitment to spend 20 % of its budget on climate action 08 In order to respond to the substantial investment needs associated with climate change, the EU has agreed that at least 20 % of its budget for 2014-2020 — one euro in every five — should be spent on climate-related action8. 
Angajamentul asumat de UE de a cheltui 20 % din bugetul său pentru acțiunile în domeniul climatic 08 Pentru a putea răspunde nevoilor considerabile în materie de investiții pe care le presupun acțiunile de combatere a schimbărilor climatice, UE a convenit să consacre cel puțin 20 % din bugetul său pentru perioada 2014-2020 – cu alte cuvinte, un euro din cinci – acțiunilor în domeniul climatic8.
This objective forms part of the EU’s leadership in climate action, which the Commission regards as indispensable for the 2015 International Climate Change Agreement to suc-ceed9. 
Acest obiectiv este în concordanță cu poziția de lider asumată de UE în materie de acțiuni în domeniul climatic, pe care Comisia o consideră ca fiind indispensabilă pentru garantarea reușitei Acordului internațional din 2015 privind schimbările climatice9.
According to our estimates, the target corresponds to a pledge of approximately 212 billion euros10. 
Conform estimărilor Curții, acest obiectiv corespunde angajării a aproximativ 212 miliarde de euro10.
According to the Commission, this commitment would triple the estimated indicative share of 6 % to 7 % of climate-related expenditure in the EU 2007-2013 budget11. 
Potrivit Comisiei, acest angajament ar urma să tripleze proporția orientativă, estimată a fi între 6 % și 7 %, pe care au avut-o în bugetul UE pentru perioada 2007-2013 cheltuielile aferente acțiunilor în domeniul climatic11.
09 The Commission decided to incorporate or ‘mainstream’ climate action within all policy fields including different EU funding instruments. 
09 Comisia a decis să integreze acțiunile în domeniul climatic în toate domeniile de politică, inclusiv în diferitele instrumente de finanțare ale UE.
This included setting a target to spend one euro in every five on climate-related action for the EU’s 2014-2020 multiannual financial framework12. 
Tot în acest sens s-a stabilit, pentru cadrul financiar multianual al UE pentru perioada 2014-2020, obiectivul de a se cheltui un euro din cinci pentru acțiuni în domeniul climatic12.
This means that instead of creating one dedicated funding instrument, the objectives linked to climate change mitigation and adaptation are to be achieved through incorporating related concerns into policy areas and the corresponding funds of the EU budget. 
Cu alte cuvinte, în loc să se creeze un instrument de finanțare specific, obiectivele legate de atenuarea schimbărilor climatice și de adaptarea la acestea urmează să fie atinse prin integrarea preocupărilor legate de climă în diversele domenii de politică ale UE și în fondurile aferente acestora din cadrul bugetului UE.
This might be achieved by spending more on existing climate-related programmes, adapting existing programmes, or creating new programmes and features such as selection criteria which better target climate change-related topics. 
Acest lucru s-ar putea realiza prin investirea mai multor fonduri în programele deja existente în domeniul climatic, prin adaptarea programelor existente ori prin crearea unor programe noi sau impunerea unor condiții noi, cum ar fi criterii de selecție care să direcționeze mai bine fondurile către temele legate de schimbările climatice.
5 The Paris Agreement will enter into force on the 30th day after the date on which at least 55 parties to the Convention, accounting in total for at least an estimated 55 % of the total global greenhouse gas emissions, have deposited their instruments of ratification, acceptance, approval or accession with the depositary. 
5 Acordul de la Paris va intra în vigoare în a treizecea zi de la data la care cel puțin 55 de părți la convenție, reprezentând în total cel puțin o proporție estimată de 55 % din totalul emisiilor globale de gaze cu efect de seră, și-au depus pe lângă depozitarul acordului instrumentele de ratificare, acceptare, aprobare sau aderare.
The fulfilment of the conditions took place on 5 October 2016 when the EU deposited its notice of ratification. 
Îndeplinirea condițiilor s-a produs la 5 octombrie 2016, dată la care UE și-a depus notificarea ratificării.
The agreement will enter into force on 4 November 2016. 
Acordul a intrat în vigoare la 4 noiembrie 2016.
By 17 October 2016, 81 out of 197 Parties to the Convention had ratified the Agreement (http:// unfccc.int/paris_agreement/ items/9444.php). 
Până la 17 octombrie 2016, acordul fusese ratificat de 81 dintre cele 197 de părți la convenție (http://unfccc. int/paris_agreement/ items/9444.php).
6 Article 13 of the Paris Agreement in the Report of the Conference of the Parties on its twenty-first session, held in Paris from 30 November to 13 December 2015, dated 29 January 2016 and referenced FCCC/CP/2015/10/ add.1. 
6 Articolul 13 din Acordul de la Paris, Raportul conferinței părților (din data de 29 ianuarie 2016, referința FCCC/ CP/2015/10/add.1), cea de a douăzeci și una sesiune a conferinței, care a avut loc la Paris în perioada 30 noiembrie-13 decembrie 2015.
7 http://www.eea.europa.eu/ publications/ european-union-greenhouse-gas-inventory-2016 8 COM(2011) 500 final of 29 June 2011, ‘A Budget for Europe 2020’, Part II, p. 
7 http://www.eea.europa.eu/ publications/european-union-greenhouse-gas-inven- tory-2016 8 COM(2011) 500 final din 29 iunie 2011: „Un buget pentru Europa 2020”, partea II, p.
9 COM(2013) 167 final of 26 March 2013 ’The 2015 International Climate Change Agreement: Shaping international climate policy beyond 2020‘. 
9 COM(2013) 167 final din 26 martie 2013: „Acordul internațional din 2015 privind schimbările climatice: Modelarea politicii internaționale privind clima după 2020”.
10 Estimated as 20 % of 1 062.6 billion euros, which corresponds to the total commitments at current prices of the 2014-2020 multiannual financial framework. 
10 Estimare ce corespunde unui procent de 20 % din suma de 1 062,6 miliarde de euro, care corespunde valorii totale a angajamentelor, la prețurile curente, prevăzute în cadrul financiar multianual pentru perioada 2014-2020.
11 See the Directorate-General for Climate Action’s Annual Activity Report for 2014, p. 
11 A se vedea Raportul anual de activitate pe 2014 al Direcției Generale Politici Climatice, p.
12 This target does not include areas outside the EU budget, for example, the lending operations of the European Investment Bank. 
12 Acest obiectiv nu include domeniile din afara bugetului UE, cum ar fi operațiunile de împrumut ale Băncii Europene de Investiții.
The European Investment Bank has set itself a target of committing a minimum of 25 % of its total lending for climate action and a 35 % climate action share in its investments in developing countries. 
Banca Europeană de Investiții și-a stabilit obiectivul de a angaja în favoarea acțiunilor în domeniul climatic cel puțin 25 % din totalul împrumuturilor pe care le acordă și o pondere de 35 % din investițiile pe care le realizează în țările în curs de dezvoltare.
Introduction 13 EU targets for reducing greenhouse gas emissions ο By 202013: — 20 % reduction in greenhouse gases emissions (from 1990 levels); — 20 % share of renewable energy in energy consumption; — 20 % gains in energy efficiency. ο By 203014: — at least 40 % reduction in greenhouse gases emissions (from 1990 levels); — at least 27 % share of renewable energy in energy consumption; — indicative target to improve energy efficiency by at least 27 % compared to projections of future energy consumption15. ο By 205016, the EU intends to reduce its greenhouse gas emissions by between 80 % and 95 % compared to 1990 comprising all main sectors. 
Introducere 13 Obiectivele stabilite de UE în materie de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră ο Până în 202013: – reducerea cu 20 % a emisiilor de gaze cu efect de seră (în comparație cu nivelurile din 1990); – o pondere în consumul de energie de 20 % a energiei din surse regenerabile; – îmbunătățirea cu 20 % a eficienței energetice. ο Până în 203014: – reducerea cu cel puțin 40 % a emisiilor de gaze cu efect de seră (în comparație cu nivelurile din 1990); – o pondere în consumul de energie de cel puțin 27 % a energiei din surse regenerabile; - un obiectiv orientativ de îmbunătățire a eficienței energetice cu cel puțin 27 % în raport cu previziunile privind consumul de energie în viitor15. ο Până în 205016, UE intenționează să își reducă emisiile de gaze cu efect de seră cu 80 %-95 % față de nivelurile din 1990, în toate sectoarele principale.
13 COM(2008) 30 final of 23 January 2008, ‘20 20 by 2020 Europe’s climate change opportunity’ (2020 Climate and Energy Package). 
13 COM(2008) 30 final din 23 ianuarie 2008: 20 20 by 2020 Europe’s climate change opportunity (De două ori 20 până în 2020 - Șansa oferită Europei în combaterea schimbărilor climatice) (Pachetul privind acțiunile împotriva schimbărilor climatice și energiile regenerabile pentru 2020).
14 COM(2014) 15 final of 22 January 2014, ‘A policy framework for climate and energy in the period from 2020 to 2030’ (2030 Climate and Energy Framework). 
14 COM(2014) 15 final din 22 ianuarie 2014: „Un cadru pentru politica privind clima și energia în perioada 2020-2030” (Cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030).
15 The 2030 energy efficiency target will be reviewed in 2020 having in mind a 30 % target. 
15 Obiectivul pentru 2030 în materie de eficiență energetică va fi revizuit în 2020, avându-se în vedere un nivel-țintă de 30 %.
16 COM(2011) 112 final of 8 March 2011, ‘A roadmap for moving to a competitive low-carbon economy in 2050’. 
16 COM(2011) 112 final din 8 martie 2011: „Foaie de parcurs pentru trecerea la o economie competitivă cu emisii scăzute de dioxid de carbon până în 2050”.
The European Council and the European Parliament endorsed this approach proposed by the Commission in February 2013 and March 2013 respectively. 
Consiliul European și Parlamentul European au aprobat această abordare propusă de Comisie în februarie 2013 și, respectiv, în martie 2013.
Roles and responsibilities in mainstreaming climate action 10 Each Commission directorate-general is responsible for incorporating climate action into its individual spending programmes, and for its implementation, in cooperation with the Member States where appropriate. 
Rolurile și responsabilitățile în ceea ce privește integrarea acțiunilor în domeniul climatic 10 Fiecare direcție generală din cadrul Comisiei are responsabilitatea de a integra acțiuni în domeniul climatic în diferitele lor programe de cheltuieli și de a le pune în aplicare, după caz, în cooperare cu statele membre.
11 Directorate-General Climate Action provides knowledge and guidance on climate action to other Commission directorate-generals. Box 1 
11 Direcția Generală Politici Climatice oferă cunoștințe de specialitate și orientări cu privire la acțiunile în domeniul climatic celorlalte direcții generale ale Comisiei. Caseta 1
Introduction 14 12 Directorate-General Budget coordinates the preparatory work for the allocation of resources to climate in the budgets, and collects and presents the related information. 
Introducere 14 12 Direcția Generală Buget coordonează activitățile pregătitoare pentru alocarea resurselor din bugete către acțiunile în domeniul climatic și colectează și prezintă informațiile conexe.
The Secretariat-General of the Commission plays a coordinating role, ensuring the overall consistency of the EU actions, which includes the mainstreaming policies. 
Secretariatul General al Comisiei joacă un rol de coordonare, asigurând coerența globală a acțiunilor UE, aspect în sfera căruia intră și integrarea acțiunilor în domeniul climatic.
13 The exact responsibilities of the Commission and Member States vary depending on whether a policy area is under shared management17 or is directly managed by the Commission. 
13 Responsabilitățile precise ale Comisiei și ale statelor membre variază în funcție de tipul de gestiune sub care intră domeniul de politică în cauză: gestiune partaja-tă17 sau gestiune directă de către Comisie.
In the latter management mode, the Commission itself manages programmes, including most of Horizon 202018 and the LIFE Programme19. 
În cadrul acestei ultime modalități de gestiune, Comisia gestionează ea însăși programele, inclusiv cea mai mare parte a programului Orizont 202018 și a programului LIFE19.
14 Under shared management, the Commission appraises, discusses objectives, actions and choice of indicators and approves the programming documents prepared and submitted by the Member States. 
14 În cadrul gestiunii partajate, Comisia are responsabilitatea de a evalua, de a dezbate obiectivele, acțiunile și indicatorii aleși și de a aproba documentele de programare elaborate și prezentate de către statele membre.
The Member States are responsible for designing, implementing and monitoring the measures included in the programmes. 
Statele membre au responsabilitatea pentru conceperea, punerea în aplicare și monitorizarea măsurilor incluse în programe.
The European Structural and Investment Funds’ (ESIF) programmes include an indicative amount of support envisaged for fulfilling the climate change objective, whereas with agricultural direct payments, the Commission calculates this amount centrally. 
Pentru programele aferente fondurilor structurale și de investiții europene (fondurile ESI), este stabilită o sumă orientativă pentru sprijinul financiar preconizat a fi acordat pentru îndeplinirea obiectivului legat de schimbările climatice, în timp ce, în cazul plăților agricole directe, Comisia este cea care calculează acest cuantum la nivel central.
The context of climate mainstreaming in brief 17 Areas under shared management include, most notably, the European Structural and Investment Funds and direct payments of the common agricultural policy. 
17 18 19 Domeniile care fac obiectul gestiunii partajate includ, în special, fondurile structurale și de investiții europene și plățile directe din cadrul politicii agricole comune.
18 The Horizon 2020 research programme is managed by Directorate-General Research. 
Programul de cercetare Orizont 2020 este gestionat de Direcția Generală Cercetare.
Some 25 % of the Horizon 2020 budget is managed directly by the Commission, while 75 % is managed by implementing bodies. 
Aproximativ 25 % din bugetul acestui program este gestionat în mod direct de către Comisie, în timp ce 75 % este gestionat de diverse organisme de implementare.
19 The LIFE spending programme is managed directly by Directorate-General Environment (for the sub-programme for Environment) and by Directorate-General Climate Action (the sub-programme for Climate Action), although implementation tasks for the management of projects are delegated to an agency. ο Climate action refers to measures both to reduce greenhouse gas emissions (mitigation) and to adapt to the effects of global warming (adaptation). 
Programul de cheltuieli LIFE este gestionat în mod direct de către Direcția Generală Mediu (subprogramul pentru măsuri în domeniul mediului) și de către Direcția Generală Politici Climatice (subprogramul pentru politici climatice), deși sarcinile de implementare legate de gestionarea proiectelor sunt delegate unei agenții. Contextul integrării acțiunilor în domeniul climatic pe scurt ο Acțiunile în domeniul climatic se referă atât la măsurile întreprinse pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră (măsuri de atenuare), cât și la măsurile de adaptare la efectele încălzirii globale (măsuri de adaptare).