natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The SC regrets the lack of alacrity on the part of the institutions in concluding this matter, since the end of the SC’s first term of office. 
CS regretă lipsa de promptitudine din partea instituțiilor în rezolvarea acestei probleme de la încheierea primului mandat al CS. în ciuda unei perioade lungi de incertitudine, CS a continuat să își ducă la îndeplinire pe deplin sarcina de consolidare a independenței OlAf prin monitorizarea periodică a punerii în aplicare a funcției de investigare.
European Court of Auditors Special Report No 2/2011 Follow-up of special report no 1/2005 concerning the management of the European Anti-Fraud Office Luxembourg: Publications Office of the European Union 2011 — 58 pp. — 21 × 29,7 cm ISBN 978-92-9237-115-9 doi:10.2865/7996 
2/2011 Situaţia acţiunilor întreprinse în urma raportului special nr. 1/2005 privind mecanismele de gestionare din cadrul oficiului european de luptă antifraudă luxemburg: Oficiul pentru Publicaţii al Uniunii Europene 2011 — 58 p. — 21 × 29,7 cm ISBN 978-92-9237-128-9 doi:10.2865/88636
Free publications: How to obtain EU publications • via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu); • at the European Union’s representations or delegations. 
Publicații gratuite: • prin EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu); • la reprezentanțele sau delegațiile Uniunii Europene.
Priced publications: • via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu). Priced subscriptions (e.g. annual series of the Official Journal of the European Union and reports of cases before the Court of Justice of the European Union): • via one of the sales agents of the Publications Office of the European Union (http://publications.europa.eu/others/agents/index_en.htm). 
Publicații contra cost: • prin EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu). abonamente contra cost (de exemplu, la Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la repertoriile jurisprudenței curții de justiție a uniunii europene): • contactând direct unul dintre agenții de vânzări ai Oficiului pentru Publicații al Uniunii Europene (http://publications.europa.eu/others/agents/index_ro.htm).
THE EUROPEAN ANTI-FRAUD OFFICE (OLAF) PROVIDES AN INDEPENDENT INVESTIGATION SERVICE IN THE FIGHT AGAINST FRAUD AND OTHER ILLEGAL ACTIVITIES DETRIMENTAL TO THE EU BUDGET. IN 2005 OLAF WAS THE SUBJECT OF A SPECIAL REPORT BY THE EUROPEAN COURT OF AUDITORS WHICH MADE A NUMBER OF RECOMMENDATIONS TO MAKE ITS INVESTIGATIVE FUNCTION MORE EFFICIENT AND EFFECTIVE. THIS FOLLOW-UP REPORT EXAMINES WHETHER THE ORIGINAL RECOMMENDATIONS HAVE BEEN IMPLEMENTED AND RECOMMENDS FURTHER MEASURES WHICH COULD HELP OLAF IMPROVE THE EFFICIENCY AND EFFECTIVENESS OF ITS INVESTIGATIONS. 
„OfICIUl EUROPEAN DE lUPTĂ ANTIfRAUDĂ (OlAf) CONSTITUIE UN SERvICIU DE INvESTIgARE INDEPENDENT, îNSĂRCINAT CU COmBATEREA fRAUDEI şI A AlTOR ACTIvITĂţI IlEgAlE DESfĂşURATE îN DETRImENTUl BUgETUlUI UE. îN 2005, OlAf A fĂCUT OBIECTUl UNUI RAPORT SPECIAl Al CURȚII DE CONTURI EUROPENE, RAPORT îN CADRUl CĂRUIA AU fOST fORmUlATE O SERIE DE RECOmANDĂRI mENITE SĂ SPOREASCĂ EfICIENţA şI EfICACITATEA fUNCţIEI DE INvESTIgAţIE. ACEST RAPORT DE URmĂRIRE SUBSECvENTĂ EXAmINEAzĂ DACĂ RECOmANDĂRIlE INIţIAlE AU fOST PUSE îN APlICARE şI CONţINE NOI RECOmANDĂRI CARE AR PUTEA CONTRIBUI lA EfORTURIlE OlAf DE îmBUNĂTĂȚIRE A EfICIENţEI şI A EfICACITĂţII INvESTIgAţIIlOR SAlE.”
EUROPEAN COURT OF AUDITORS QJ-AB-11-003-EN-C 
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ Qj-AB-11-003-RO-C
Special Report No 3 2011 THE EFFICIENCY AND EFFECTIVENESS OF EU CONTRIBUTIONS CHANNELLED THROUGH UNITED NATIONS ORGANISATIONS IN CONFLICT-AFFECTED COUNTRIES (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU) EUROPEAN COURT OF AUDITORS 
Raportul special nr. 3 2011 EfICIENţA şI EfICACITATEA CONTRIbUţIIlOR UE CANAlIzATE PRIN ORgANIzAţII ONU îN ţĂRI AfECTATE DE CONflICTE [prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) al doilea paragraf TfUE] CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ
EUROPEAN COURT OF AUDITORS 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxembourg LUXEMBOURG Tel. +352 4398-1 Fax +352 4398-46410 e-mail: euraud@eca.europa.eu Internet: http://www.eca.europa.eu Special Report No 3 2011 A great deal of additional information on the European Union is available on the Internet. 
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ 12, rue Alcide De gasperi 1615 luxembourg lUXEMbURg Tel. +352 4398-1 fax +352 4398-46410 E-mail: euraud@eca.europa.eu Internet: http://www.eca.europa.eu Raportul special nr.
It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu). 
3 2011 Numeroase alte informaţii despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa (http://europa.eu).
Cataloguing data can be found at the end of this publication. Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2011 ISBN 978-92-9237-072-5 doi:10.2865/41651 © European Union, 2011 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged. 
O fişă catalografică figurează la sfârşitul prezentei publicaţii. luxemburg: Oficiul pentru Publicaţii al Uniunii Europene, 2011 ISbN 978-92-9237-083-1 doi:10.2865/49923 © Uniunea Europeană, 2011 Reproducerea textului este autorizată cu condiţia menţionării sursei.
6 I. EXECUTIVE SUMMARY IV. 
6 i.
The European Commission has intensified its cooperation with the United Nations as part of its commitment to the better (a) coordination of aid. The amount of EuropeAid funds channelled through United Nations Organisations increased from 144 million euro in 2001 to 935 million euro in 2009, reaching a peak of over 1 billion in 2006. and focus on activities rather than re-II. 
Comisia Europeană şi-a intensificat cooperarea cu Organizaţia Naţiunilor Unite în cadrul angajamentului pe care şi l-a asu-(a) mat în vederea unei mai bune coordonări a ajutorului. volumul fondurilor acordate de EuropeAid şi canalizate prin organizaţii ONU a crescut de la 144 de milioane de euro în 2001 la 935 de milioane de euro în 2009, atingând un nivel maxim de peste 1 miliard de euro în 2006. ii. decât pe rezultate.
Part one looked at decision-making and monitoring. (c) It concluded that the process for deciding to implement aid through the UN did not demonstrate that that is the most effective and efficient option and that the monitoring systems should be further improved. 
Prima (c) parte a auditului a vizat procesul decizional şi monitorizarea. Concluzia Curţii a fost că procesul decizional în urma căruia se ia hotărârea de a implementa ajutorul prin intermediul ONU nu a demonstrat că aceasta era opțiunea cea mai eficientă şi cea mai eficace.
Special Report No 15/2009 for phase 1 was published in January 2010. 
Raportul special nr. 15/2009, aferent celei dintâi faze, a fost publicat în ianuarie 2010.
By channelling funds through the UN the Commission has delivered aid in areas which would otherwise have been very difficult to target. 
Canalizând fonduri prin Organizaţia Naţiunilor Unite, Comisia a reuşit să furnizeze ajutor în zone care ar fi fost dificil de atins în alte condiţii.
Given the high inherent risk in conflict-affected countries, the activities funded had an overall positive impact, with 10 out of 19 projects in the sample achieving all or at least the main objectives. 
Având în vedere prezenţa unui risc inerent ridicat în ţările afectate de conflicte, activităţile finanţate au avut un impact pozitiv per ansamblu, zece din cele 19 proiecte din cadrul eşantionului îndeplinindu-şi dacă nu chiar toate obiectivele, cel puţin pe cele principale. iii.
Four out of 19 projects were implemented within the initial timeframe, and for several projects the original duration was more than doubled. The Court concludes that: The audit of a sample of projects confirmed a key observation of phase 1, that the Commission does not receive sufficient timely information from UN reports. A large proportion of reports are still delayed, not detailed enough (e) Given the challenging circumstances in which the projects were implemented, sustainability of results is in general difficult to guarantee. 
Patru dintre cele 19 proiecte au fost implementate în termenul prevăzut de la început, în timp ce, în cazul unui număr de proiecte, durata iniţială a fost mai mult decât dublă. (e) Având în vedere circumstanţele problematice în care au fost implementate proiectele, este în general dificil să se garanteze sustenabilitatea rezultatelor.
However, the majority of the results achieved were assessed as having reasonable chances of sustainability. 
Cu toate acestea, în urma evaluării rezultatelor obţinute, s-a constatat că majoritatea lor aveau şanse rezonabile de sustenabilitate.
(f ) V. The Commission has not sufficiently focused on efficiency aspects given that the cost assessments carried out were limited and not systematically documented. In addition, the Court identified shortcomings in this area in almost half (nine out of 19) of the sampled projects while for seven projects sufficient information was not available. 
(f ) v. Comisia nu a pus suficient accent pe aspectele legate de eficienţă, evaluările realizate cu privire la costuri având un caracter limitat şi nefiind consemnate în mod sistematic în documente. în plus, Curtea a identificat insuficienţe în această privinţă pentru aproape jumătate dintre proiectele incluse în eşantion (nouă din 19), în timp ce, pentru şapte proiecte, nu erau disponibile informaţii suficiente.
EXECUTIVE SUMMARY (b) The reporting of the funded activities should be further improved in order to enable the Commission to assess the effectiveness and efficiency of the projects financed on a timely basis. 
SINTEzĂ (b) ar trebui să se aducă îmbunătăţiri în ceea ce priveşte raportarea cu privire la activităţile finanţate, astfel încât Comisia să aibă posibilitatea de a evalua în timp util eficacitatea şi eficienţa proiectelor finanţate.
The Commission should follow up all instances where reporting is judged to be unsatisfactory. (c) A systematic assessment of the efficiency of funded projects should be carried out and benchmarks should be developed for standard costs where feasible. 
Comisia ar trebui să asigure urmărirea tuturor cazurilor în care raportarea este considerată a fi de o calitate nesatisfăcătoare; (c) ar trebui să se efectueze o evaluare sistematică a eficienţei proiectelor finanţate şi, acolo unde este posibil, ar trebui să se identifice valori de referinţă pentru costurile standard.
On the basis of its observations, the Court makes the following recommendations to further improve the effectiveness and efficiency of the interventions: (a) The contribution agreements should include objectives which are well adapted to the specific circumstances, quantified indicators to measure the achievement of these objectives, where possible, and a realistic timeframe. MAP SHOWING THE COUNTRIES COVERED BY THIS AUDIT 7 Source: Eurostat. Special Report No 3/2011 — The efficiency and effectiveness of EU contributions channelled through United Nations Organisations in conflict-affected countries 
Pe baza acestor observaţii, Curtea formulează următoarele recomandări menite să îmbunătățească şi mai mult eficacitatea şi eficienţa intervenţiilor: (a) acordurile privind contribuţiile financiare ar trebui să cuprindă obiective care să fie bine adaptate circumstanţelor specifice, indicatori cuantificaţi care să măsoa-re, acolo unde este posibil, îndeplinirea acestor obiective şi un calendar realist; Hartă indicând ţăriLe acoPerite de acest audit 7 Sursa: Eurostat. Raportul special nr. 3/2011 – Eficienţa şi eficacitatea contribuţiilor UE canalizate prin organizaţii ONU în ţări afectate de conflicte
8 INTRODUCTION AUDIT AREA 1. Over the last two decades efforts have been made to coordinate and harmonise development cooperation with the objective of further increasing aid effectiveness. 
8 INTRODUCERE domeniuL audituLui 1. în decursul ultimelor două decenii, s-au depus eforturi în vederea coordonării şi a armonizării activităților de cooperare pentru dezvoltare cu scopul de a spori şi mai mult eficacitatea ajutorului.
This focus on results was most notably reflected in the 2000 millennium development goals. 
Această orientare spre rezultate a fost reflectată în special în obiectivele de dezvoltare ale mileniului, adoptate în 2000.
The Commission continued this policy with its commitment in 2005 in the Paris Declaration on Aid Effectiveness as well as in the European Consensus on Development to coordinate aid in close cooperation with international organisations like the United Nations. 
Comisia a continuat această politică, angajându-se în 2005, prin Declarația de la Paris privind eficacitatea ajutorului, precum şi prin Consensul european privind dezvoltarea, să coordoneze ajutorul în strânsă colaborare cu organizaţii internaţionale precum Organizaţia Naţiunilor Unite.
As a result of the decision to intensify cooperation with the UN, but also due to the major crises in Afghanistan, Iraq and Sudan, Commission aid implemented through UN organisations increased considerably. 
Ca urmare a deciziei de intensificare a cooperării cu ONU, dar şi din cauza crizelor majore din Afganistan, Irak şi Sudan, Comisia a crescut în mod considerabil volumul ajutorului implementat prin intermediul organizaţiilor ONU.
For the Commission’s EuropeAid Cooperation Office (EuropeAid) alone the funds channelled through the UN rose from 144 million euro in 2001 to 935 million euro in 2009, reaching a peak of over 1 billion euro in 2006 (see Figure 1). FIGURE 1 EUROPEAID CONTRIBUTIONS TO UN ORGANISATIONS 2001–09 (MILLION EURO) 1 200 1 000 800 600 400 200 0 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 Source: European Commission. Special Report No 3/2011 — The efficiency and effectiveness of EU contributions channelled through United Nations Organisations in conflict-affected countries 
Numai în cazul Oficiului de Cooperare – EuropeAid (EuropeAid) din cadrul Comisiei, fondurile canalizate prin organizaţii ONU au crescut de la 144 de milioane de euro în 2001 la 935 de milioane de euro în 2009, atingând un nivel maxim de peste 1 miliard de euro în 2006 (a se vedea figura 1). fiGura 1 contribuţii din Partea euroPeaid către orGanizaţii onu în Perioada 2001-2009 (în miLioane de euro) 1 200 1 000 800 600 400 200 0 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 Sursa: Comisia Europeană. Raportul special nr.
POLICY FRAMEWORK 4. 
cadruL PoLitic 4.
The method of implementing the EU budget through international organisations like the UN is called joint management1. 
Această metodă de execuție a bugetului UE prin intermediul unor organizaţii internaţionale precum ONU poartă numele de gestiune în comun1.
The basic principle of joint management is to delegate certain implementation tasks to international organisations by relying on their control systems. 
Principiul central al gestiunii în comun este delegarea anumitor sarcini de implementare organizaţiilor internaţionale, bazându-se pe sistemele de control ale acestora.
5. EU funds channelled through United Nations organisations can be implemented in the following ways: (a) contributions to specific projects either as the only donor or together with other donors; (b) contributions to Multi-Donor Trust Funds3, typically used in crisis (either post-conflict or post-disaster) situations. 
5. fondurile UE canalizate prin organizaţii ONU pot lua forma: (a) unor contribuţii pentru proiecte specifice, Uniunea Europeană acţionând fie în calitate de unic donator, fie în comun cu alţi donatori; (b) unor contribuţii către fonduri fiduciare cu donatori mul-tipli3, utilizate de obicei în situaţii de criză (fie postconflict, fie postdezastru).
The basic idea of trust funds is that donors contribute to the fund without allocating the money to specific activities or objectives (no ‘earmarking’). 
Ideea care stă la baza fondurilor fiduciare este că donatorii contribuie la fond fără să aloce resursele financiare unor activităţi sau unor obiective specifice.
Examples are the interventions in Afghanistan and in particular Iraq, where Commission funding has, until recently, almost exclusively been channelled through Multi-Donor Trust Funds; (c) contributions to the general budget of a UN organisation. 
Este cazul, de exemplu, al intervenţiilor în Afganistan şi în special în Irak, unde, până de curând, fondurile acordate de Comisie au fost aproape în exclusivitate canalizate prin intermediul fondurilor fiduciare cu donatori multipli; (c) unor contribuţii la bugetul general al unei organizaţii ONU.
This specific approach is used for the United Nations Relief and Works Agency for Palestine Refugees in the Near East (UNRWA) in the occupied Palestinian territory. 
Aceasta este abordarea specifică utilizată în cazul Agenţiei Organizaţiei Naţiunilor Unite de Ajutorare şi lucrări pentru Refugiaţii Palestinieni din Orientul Apropiat (UNRWA – United Nations Relief and Works Agency for Palestine Refugees in the Near East) din Teritoriile Palestiniene Ocupate.
The Commission’s annual contribution of 66 million euro represents about a quarter of the UNRWA general budget. 
Contribuţia anuală acordată de Comisie, în cuantum de 66 de milioane de euro, reprezintă în jur de un sfert din bugetul general al UNRWA.
1 Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 of 25 June 2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities (OJ L 248, 16.9.2002, p. 
1 Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (JO l 248, 16.9.2002, p.
1). Article 163 of Title IV relating to external actions states that actions may be implemented either on a centralised basis by the Commission or on a decentralised basis by the beneficiary third country or countries, or jointly with international organisations. 
1). la articolul 163 de la titlul Iv referitor la acţiunile externe, se prevede că aceste acțiuni pot fi puse în aplicare fie în mod centralizat de către Comisie ori în mod descentralizat de țara terță sau țările terțe beneficiare, fie împreună cu organizații internaționale.
2 Article 317 TFEU states that the Commission shall implement the budget on its own responsibility and having regard to the principles of sound financial management. 
2 Astfel cum se precizează la articolul 317 TfUE, Comisia execută bugetul pe propria răspundere şi în conformitate cu principiul bunei gestiuni financiare.
3 Multi-Donor Trust Funds as defined by UNDP are ‘a funding instrument through which donors pool resources to support national priorities and facilitate UN agencies to work and deliver in close coordination and collaboration’ (see http:// www.undp.org/mdtf/trustfunds. shtml). 
3 fondurile fiduciare cu donatori multipli sunt definite de PNUD ca fiind instrumente de finanţare prin intermediul cărora donatorii reunesc resurse pentru a sprijini îndeplinirea priorităţilor naţionale şi pentru a facilita colaborarea şi coordonarea activităţilor şi a rezultatelor agenţiilor ONU (a se vedea http://www.undp.org/mdtf/ trustfunds.shtml).
4 European Commission: Information Note for the Committee on Budgetary Control of the European Parliament on Multi-Donor Trust Funds supported by the European Community General Budget since 2003 (10.2.2009). 9 Special Report No 3/2011 — The efficiency and effectiveness of EU contributions channelled through United Nations Organisations in conflict-affected countries 
4 Comisia Europeană: Information Note for the Committee on Budgetary Control of the European Parliament on Multi-Donor Trust Funds supported by the European Community General Budget since 2003 (Notă informativă, adresată Comisiei pentru control bugetar a Parlamentului European, cu privire la fondurile fiduciare cu donatori multipli care au fost finanţate, din 2003, de la bugetul general al Comunităţii Europene) (10.2.2009). 9 Raportul special nr.
The EU contributions are governed by the following regulations and agreements: (a) the Financial Regulation of the European Communities sets out the basic principles for channelling funds through international organisations. 
Contribuţiile acordate de UE sunt reglementate de următoarele regulamente şi acorduri: (a) Regulamentul financiar al Comunităţilor Europene stabileşte principiile de bază pentru canalizarea fondurilor prin organizaţii internaţionale.
It specifies the cases in which joint management can be used and states as a condition for joint management that the international organisation shall apply internationally accepted standards for accounting, auditing, internal control and procurement; (b) the 2003 Financial and Administrative Framework Agreement (FAFA) between the EU and the UN together with the other related agreements, aim to translate the requirements of the Financial Regulation into contractual terms. The FAFA applies to all funding agreements between the Commission and the UN and sets out a framework intended to enhance cooperation by allowing UN organisations to manage contributions in accordance with their own procedures; (c) a contribution agreement is signed for each UN action funded by the Commission, stating the amount of funding, the objectives of the action, the activities to be carried out, their timing and the reporting requirements. 
Regulamentul precizează cazurile în care se poate recurge la gestiunea în comun şi stabileşte drept condiţie pentru aceasta aplicarea de către organizaţia internaţională a standardelor recunoscute internaţional în materie de contabilitate, de audit, de control intern şi de achiziţii publice. (b) Acordul-cadru financiar şi administrativ (Financial and Administrative Framework Agreement – fAfA) încheiat în 2003 între UE şi ONU, precum şi alte acorduri conexe, urmăresc să transpună cerințele Regulamentului financiar în prevederi contractuale. fAfA se aplică tuturor acordurilor de finanțare încheiate între Comisie şi ONU şi stabileşte un cadru menit să intensifice cooperarea, permițându-le organizațiilor ONU să gestioneze contribuțiile pe care le primesc în conformitate cu propriile lor proceduri. (c) Pentru fiecare acțiune ONU finanțată de Comisie se semnează un acord privind contribuția financiară, în care se precizează cuantumul finanțării, obiectivele acțiunii, activitățile care urmează a fi desfăşurate, termenele stabilite pentru acestea şi cerinţele în materie de raportare.
11 AUDIT SCOPE AND APPROACH 7. 
11 SfERA şI AbORDAREA AUDITUlUI 7.
The subject of this audit is Commission aid channelled through United Nations organisations. It is the second part of an audit divided into two phases5. 
Prezentul audit a avut drept subiect ajutorul acordat de Comisie canalizat prin organizații ONU şi reprezintă partea a doua a unui audit care a fost împărţit în două faze5.
8. The overall audit question for phase 1 and phase 2 was whether the Commission achieves value for money when channelling funds through the United Nations. 
8. întrebarea generală de audit pentru ambele faze viza să stabilească dacă Comisia a reuşit o optimizare a resurselor prin decizia de a canaliza fonduri prin Organizaţia Naţiunilor Unite.
The first phase addressed decision-making and monitoring systems. 
Prima fază a vizat procesul decizional şi sistemele de monitorizare.
The main findings were: (a) the process for deciding to implement aid through the UN did not demonstrate that that is the most efficient and effective option; (b) monitoring arrangements did not provide adequate information on the robustness of financial procedures and on the achievement of objectives. 
Principalele constatări au fost: (a) că procesul decizional în urma căruia se ia hotărârea de a implementa ajutorul prin intermediul ONU nu a demonstrat faptul că aceasta ar reprezenta opțiunea cea mai eficientă şi cea mai eficace; (b) că mecanismele de monitorizare nu furnizau informații adecvate în ceea ce priveşte soliditatea procedurilor financiare şi îndeplinirea obiectivelor.
It does not review the action taken by the Commission to address the issues raised in the first phase. 
Această a doua fază a auditului nu examinează măsurile luate de Comisie în vederea soluționării problemelor semnalate în cursul primei faze.