natgillin/translations-raw huggingface dataset:
II This briefing paper, which is not an audit report and is based on publicly available information, aims to provide an overview of a complex and uneven policy landscape, and to identify the main challenges to effective policy delivery. 
II Prezentul document de informare, care nu este un raport de audit și se bazează pe informații aflate la dispoziția publicului, își propune să ofere o imagine de ansamblu asupra unui cadru complex și neuniform de politică, urmărind să identifice totodată principalele provocări pentru o punere în practică eficace a politicilor.
The scope of our paper covers EU cybersecurity policy, as well as cybercrime and cyber defence, and also encompasses efforts to combat disinformation. 
Documentul acoperă politica UE în materie de securitate cibernetică, criminalitatea informatică și apărarea cibernetică și abordează, de asemenea, eforturile de combatere a dezinformării.
The challenges we identified are grouped into four broad clusters: (i) the policy and legislative framework; (ii) funding and spending; (iii) building cyber-resilience; and (iv) responding effectively to cyber incidents. 
Provocările identificate au fost grupate în patru mari categorii: (i) cadrul legislativ și de politici; (ii) finanțare și cheltuieli; (iii) consolidarea rezilienței cibernetice; și (iv) eficacitatea răspunsului la incidentele de securitate cibernetică.
Each chapter includes some reflection points on the challenges presented. 
Fiecare capitol include o serie de teme de reflecție cu privire la provocările prezentate.
The policy and legislative framework III Developing action aligned to the EU’s cybersecurity strategy’s broad aims of becoming the world’s safest digital environment is a challenge in the absence of measurable objectives and scarce, reliable data. 
Cadrul legislativ și de politici III Dezvoltarea de acțiuni aliniate la obiectivul general al strategiei UE de securitate cibernetică, și anume acela de a deveni cel mai sigur mediu digital din lume, reprezintă o provocare în condițiile în care nu există obiective măsurabile, iar datele fiabile sunt rare.
Outcomes are rarely measured and few policy areas have been evaluated. 
Rezultatele sunt rareori măsurate și puține domenii de politică au fost evaluate.
A key challenge is therefore ensuring meaningful accountability and evaluation by shifting towards a performance culture with embedded evaluation practices. 
Prin urmare, o provocare majoră este aceea de a asigura o veritabilă evaluare și obligație de răspundere, prin trecerea la o cultură a performanței, cu practici de evaluare bine înrădăcinate.
IV The legislative framework remains incomplete. 
IV Cadrul legislativ rămâne incomplet.
Gaps in, and the inconsistent transposition of, EU law can make it difficult for legislation to reach its full potential. 
Lacunele existente în dreptul UE, precum și transpunerea neconsecventă a acestuia pot îngreuna valorificarea deplină a potențialului legislației.
Funding and spending V Aligning investment levels with goals is challenging: this requires scaling up not just overall investment in cybersecurity – which in the EU has been low and fragmented– but also scaling up impact, especially in better harnessing the results of research spending and ensuring the effective targeting and funding of start-ups. 
Finanțare și cheltuieli V Alinierea nivelurilor de investiții la obiective este dificilă: acest lucru presupune nu numai creșterea investițiilor totale în securitatea cibernetică (investiții care în UE sunt 5 scăzute și fragmentate), ci și amplificarea impactului, în special printr-o mai bună exploatare a rezultatelor obținute grație cheltuielilor consacrate cercetării, precum și prin asigurarea unei direcționări eficace către întreprinderile nou-înființate și prin finanțarea lor într-un mod care să fie de asemenea eficace.
VI Having a clear overview of EU spending is essential for the EU and its Member States to know which gaps to close to meet their stated goals. 
VI Existența unei imagini de ansamblu clare asupra cheltuielilor UE este esențială pentru a permite UE și statelor sale membre să cunoască lacunele care trebuie eliminate pentru a-și putea atinge obiectivele declarate.
As there is no dedicated EU budget to fund the cybersecurity strategy, there is not a clear picture of what money goes where. 4 
Întrucât nu există un buget al UE alocat în mod special pentru finanțarea strategiei de securitate cibernetică, nu este foarte clar ce bani sunt cheltuiți și în ce scop.
VII At a time of heightened security-driven political priorities, constraints in the adequate resourcing of the EU’s cyber-relevant agencies may prevent the EU’s ambitions from being matched. 
VII Într-un context caracterizat de priorități politice care acordă o importanță accentuată securității, constrângerile legate de punerea la dispoziție a unor resurse adecvate pentru agențiile UE cu responsabilități în domeniul cibernetic pot constitui o piedică în calea realizării ambițiilor UE.
Addressing this challenge includes finding ways of attracting and retaining talent. 
Rezolvarea acestei dificultăți presupune, printre altele, identificarea unor modalități de atragere și de păstrare a talentelor.
Building cyber-resilience VIII Weaknesses in cybersecurity governance abound in the public and private sectors across the EU as well as at the international level. 
Consolidarea rezilienței cibernetice VIII Guvernanța în domeniul securității cibernetice prezintă numeroase deficiențe în sectorul public și în cel privat, atât în UE, cât și la nivel internațional.
This impairs the global community’s ability to respond to and limit cyberattacks and undermines a coherent EU-wide approach. 
Acestea afectează capacitatea comunității internaționale de a face față atacurilor cibernetice și de a le limita, subminând totodată posibilitatea unei abordări coerente la nivelul de ansamblu al UE.
The challenge is thus to strengthen cybersecurity governance. 
Prin urmare, dificultatea rezidă în consolidarea guvernanței în materie de securitate cibernetică.
IX Raising skills and awareness across all sectors and levels of society is essential, given the growing global cybersecurity skills shortfall. 
IX În condițiile în care deficitul mondial de competențe în materie de securitate cibernetică este în creștere, dezvoltarea competențelor și creșterea gradului de conștientizare sunt aspecte esențiale în toate sectoarele și la toate nivelurile societății.
There are currently limited EU-wide standards for training, certification or cyber risk assessments. 
În prezent, la nivelul UE există numai câteva standarde în domeniul formării profesionale, al certificării sau al evaluării riscurilor cibernetice.
X A foundation of trust is essential for strengthening overall cyber resilience. 
X Un climat bazat pe încredere este crucial pentru consolidarea rezilienței cibernetice generale.
The Commission itself has assessed that coordination in general is still insufficient. 
Comisia însăși a evaluat coordonarea generală ca fiind în continuare insuficientă.
Improving information exchange and coordination between the public and private sectors remains a challenge. 
Îmbunătățirea schimbului de informații și a coordonării între sectorul public și cel privat rămâne o provocare.
Responding effectively to cyber incidents XI Digital systems have become so complex that preventing all attacks is impossible. 
Eficacitatea răspunsului la incidentele de securitate cibernetică XI Sistemele digitale au devenit atât de complexe încât este imposibil să fie împiedicat fiecare atac.
Responding to this challenge is rapid detection and response. 
Răspunsul la această provocare constă în detectarea și răspunsul rapid.
However, cybersecurity is not yet fully integrated into existing EU-level crisis response coordination mechanisms, potentially limiting the EU’s capacity to respond to large-scale, cross-border cyber incidents. 
Securitatea cibernetică nu este însă pe deplin integrată deocamdată în mecanismele existente ale UE de coordonare a răspunsului în caz de criză, lucru care poate limita capacitatea Uniunii de a reacționa la incidente cibernetice transfrontaliere de mare amploare.
The potential interference in electoral processes and disinformation campaigns are a critical challenge. 
Posibila ingerință în procesele electorale și campaniile de dezinformare reprezintă o provocare majoră.
XIII The current challenges posed by cyber threats facing the EU and the broader global environment require continued commitment and an ongoing steadfast adherence to the EU’s core values. 5 
XIII Provocările actuale prezentate de amenințările cibernetice cu care se confruntă UE și mediul internațional mai larg necesită un angajament continuu și o respectare fermă și constantă a valorilor fundamentale ale UE. 7
Introduction 01 Technology is opening up a whole new world of opportunities. 
Introducere 01 Tehnologia deschide un întreg univers de noi oportunități.
As new products and services take off, they become integral parts of our daily lives. 
Noi produse și servicii devin tot mai populare și ajung să formeze o parte integrantă din viața noastră de zi cu zi.
However, with each new development our technological dependence rises, and so too does the importance of cybersecurity. 
Cu fiecare nouă evoluție, crește însă și dependența noastră tehnologică, ceea ce înseamnă că securitatea cibernetică devine tot mai importantă.
The more personal data we put online and the more connected we become, the more likely we are to fall victim to a form of cybercrime or cyberattack. 
Cu cât postăm mai multe date personale online și cu cât suntem mai conectați, cu atât suntem mai expuși riscului de a fi victime ale diferitor forme de criminalitate informatică sau de atac cibernetic.
What is cybersecurity? 
Ce este securitatea cibernetică?
02 There is no standard, universally accepted definition of cybersecurity1. 
02 Nu există o definiție standard, universal acceptată, a securității cibernetice1.
Broadly, it is all the safeguards and measures adopted to defend information systems and their users against unauthorised access, attack and damage to ensure the confidentiality, integrity and availability of data. 
În mare spus, acest concept acoperă toate garanțiile și măsurile adoptate pentru a apăra sistemele informatice și pe utilizatorii lor împotriva accesului neautorizat, a atacurilor și a prejudiciilor, cu scopul de a asigura confidențialitatea, integritatea și disponibilitatea datelor.
03 Cybersecurity involves preventing, detecting, responding to and recovering from cyber incidents. 
03 Securitatea cibernetică implică prevenirea sau detectarea incidentelor cibernetice, răspunsul la acestea și redresarea ulterioară.
Incidents may be intended or not and range, for example, from accidental disclosures of information, to attacks on businesses and critical infrastructure, to the theft of personal data, and even interference in democratic processes. 
Incidentele pot fi provocate intenționat sau nu și acoperă situații foarte diverse, de exemplu de la divulgări accidentale de informații până la atacuri asupra întreprinderilor și a infrastructurilor critice, furtul de date cu caracter personal și chiar ingerințe în procesele democratice.
These can all have wide-ranging harmful effects on individuals, organisations and communities. 
Toate aceste incidente pot avea efecte negative de amploare asupra persoanelor, a organizațiilor și a comunităților.
04 As a term used in EU policy circles, cybersecurity is not limited to network and information security. It covers any unlawful activity involving the use of digital technologies in cyberspace. 
04 Așa cum este înțeles la nivelul factorilor de decizie din UE, conceptul de securitate cibernetică nu se limitează la securitatea rețelelor și a informațiilor, ci acoperă orice activitate ilegală care implică utilizarea tehnologiilor digitale în spațiul cibernetic.
This can therefore include cybercrimes like launching computer virus attacks and non-cash payment fraud, and it can straddle the divide between systems and content, as with the dissemination of online child sexual abuse material. 
Prin urmare, acest concept poate include infracțiuni informatice precum lansarea de atacuri cu viruși informatici sau fraudele cu mijloace de plată fără numerar și poate viza atât sistemele, cât și conținutul, cum se întâmplă de exemplu în cazul diseminării online a materialelor care conțin abuzuri sexuale asupra copiilor.
It can also cover disinformation campaigns to influence online debate and suspected electoral interference. 
De asemenea, securitatea cibernetică poate să acopere campaniile de dezinformare care urmăresc să influențeze dezbaterile pe internet, precum și acțiunile suspectate de ingerință în alegeri.
In addition, Europol sees a convergence between cybercrime and terrorism2. 
Pe lângă aceasta, Europol consideră că există o convergență între criminalitatea informatică și terorism2.
05 Different actors – including states, criminal groups and hacktivists – instigate cyber incidents, moved by different motives. 
05 Există diferiți actori – inclusiv state, grupuri infracționale și hacktiviști – care, din diferite motive, instigă incidente cibernetice.
The fallout from these incidents is felt at the national, European and even global level. 
Efectele acestora se resimt la nivel național, european și chiar mondial.
However, the intangible and largely borderless nature of the internet, and the tools and tactics used, often make it difficult to identify an attack’s perpetrator (the so-called “attribution problem”). 
În același timp, natura intangibilă și în mare măsură fără frontiere a internetului, precum și instrumentele și tacticile utilizate complică adesea identificarea autorului unui atac (așa-numita „problemă a atribuirii”).
6 
06 Numeroasele tipuri de amenințări cibernetice pot fi clasificate în funcție de efectele lor asupra datelor (divulgare, modificare, distrugere sau refuzul accesului) ori în funcție de principiile de bază privind securitatea informațiilor care sunt încălcate, astfel cum se arată în figura 1 de mai jos.
Some examples of attacks are described in Box 1. 
În caseta 1 sunt descrise o serie de exemple de atacuri.
As the attacks to information systems increase in sophistication, our defence mechanisms become less effective3. 
Pe măsură ce gradul de sofisticare al atacurilor asupra sistemelor informatice crește, mecanismele noastre de apărare devin mai puțin eficace3.
Figure 1 – Threat types and the security principles they put at risk Availability Confidentiality Integrity 7 Unauthorised access Disclosure Modification of Information Destruction Denial of service Source: ECAmodifiedfromaEuropeanParliamentstudy4.Padlock=securitynotimpacted; Exclamation mark = security at risk 
Figura 1 – Tipuri de amenințări și principiile de securitate pe care acestea le pun în pericol Disponibilitate Confidențialitate Integritate 9 Acces neautorizat Divulgare Modificarea informațiilor Distrugere Blocare a accesului Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza unui studiu al Parlamentului European4. Lacăt = securitatea nu este afectată; semn de exclamare = securitatea este pusă în pericol.
8 Box1 Types of cyber attacks Every time a new device comes online or connects with other devices, the so-called cybersecurity “attack surface” increases. 
10 Caseta 1 Tipuri de atacuri cibernetice Ori de câte ori un dispozitiv nou se conectează online sau la alte dispozitive, crește și așa-numita „suprafață de atac” în materie de securitate cibernetică.
The exponential growth of the Internet of Things, the cloud, big data and the digitisation of industry is accompanied by a growth in the exposure of vulnerabilities, enabling malicious actors to target ever more victims. 
Dezvoltarea exponențială a internetului obiectelor, a tehnologiilor de tip cloud, a sistemelor de tip big data și a digitalizării industriei este însoțită de o creștere a expunerii vulnerabilităților, permițând actorilor rău-intenționați să vizeze din ce în ce mai multe victime.
The variety of attack types and their growing sophistication make it genuinely difficult to keep pace5. 
Având în vedere varietatea tipurilor de atacuri și gradul lor tot mai mare de sofisticare, a ține pasul cu noile evoluții este o adevărată provocare5.
Malware (malicious software) is designed to harm devices or networks. 
Programele malware (software rău-intenționat) sunt concepute cu scopul de a perturba funcționarea dispozitivelor sau a rețelelor.
It can include viruses, trojans, ransomware, worms, adware and spyware. 
Acestea includ viruși, troieni, ransomware, viermi informatici, adware și spyware.
Ransomware encrypts data, preventing users from accessing their files until a ransom is paid, typically in cryptocurrency, or an action is carried out. 
Programele ransomware criptează datele, împiedicând utilizatorii să aibă acces la fișierele lor până când este plătită o răscumpărare, de regulă în criptomonedă, sau până când se efectuează o anumită acțiune.
According to Europol, ransomware attacks dominate across the board, and the number of ransomware types has exploded over the past few years. 
Potrivit Europol, atacurile de tip ransomware sunt predominante, iar numărul tipurilor de programe informatice din această categorie a explodat în ultimii ani.
Distributed Denial of Service (DDoS) attacks, which make services or resources unavailable by flooding them with more requests than they can handle, are also on the rise, with one-third of organisations facing this type of attack in 20176. 
De asemenea, sunt în creștere atacurile de tip DDoS (Distributed Denial of Service), care urmăresc să blocheze anumite servicii sau resurse prin inundarea lor cu mai multe cereri decât pot fi tratate. În 2017, o treime din organizații s-au confruntat cu acest tip de atac6.
Users can be manipulated into unwittingly performing an action or disclosing confidential information. 
Utilizatorii pot fi manipulați astfel încât să efectueze în mod neintenționat o anumită acțiune sau să divulge informații confidențiale.
This ruse can be used for data theft or cyberespionage, and is known as social engineering. 
Această stratagemă poate fi utilizată în cazul furtului de date sau al spionajului cibernetic și este cunoscută sub denumirea de „inginerie socială”.
There are different ways to achieve this, but a common method is phishing, where emails appearing to come from trusted sources trick users into revealing information or clicking on links that will infect devices with downloaded malware. 
Există mai multe mijloace utilizate în acest scop, o metodă răspândită fiind cea a phishingului: prin e-mailuri care par să provină din surse de încredere, utilizatorii sunt păcăliți să dezvăluie informații sau să deschidă linkuri care le vor infecta dispozitivele cu programe malware descărcate.
More than half of Member States reported investigations into network attacks7. 
Peste jumătate din statele membre au raportat investigații cu privire la atacuri de rețea7.
Perhaps the most nefarious of threat types are advanced persistent threats (APTs). 
Cele mai nefaste tipuri de amenințări par să fie însă așa-numitele „amenințări persistente avansate” (APT - advanced persistent threats).
The aim here is to stay under the radar without detection for as long as possible. 
Obiectivul urmărit aici este ca atacatorii să rămână nedetectați cât mai mult timp posibil.
APTs are often state-linked and targeted at especially sensitive sectors like technology, defence, and critical infrastructure. 
Amenințările de tip APT sunt adesea asociate unui stat și vizează sectoare deosebit de sensibile, cum ar fi tehnologia, apărarea și infrastructura critică.
Cyberespionage is said to account for at least one-quarter of all cyber incidents and the majority of costs 8. 
Se estimează că spionajul cibernetic reprezintă cel puțin un sfert din numărul total de incidente cibernetice, fiind în același timp responsabil de majoritatea costurilor8.
07 Capturing the impact of being poorly prepared for a cyberattack is difficult due to the lack of reliable data. 
07 Din cauza lipsei de date fiabile, este dificil să se estimeze impactul unei pregătiri necorespunzătoare pentru atacuri cibernetice.
The economic impact of cybercrime rose fivefold between 2013 and 20179, hitting governments and companies, large and small alike. 
Impactul economic al criminalității informatice a crescut de cinci ori între 2013 și 20179, afectând atât guvernele, cât și întreprinderile, indiferent de dimensiunea lor.
The forecast growth in cyber insurance premiums from €3 billion in 2018 to €8.9 billion in 2020 reflects this trend. 
Creșterea prevăzută a primelor de asigurare cibernetică, și anume de la 3 miliarde de euro în 2018 la 8,9 miliarde de euro în 2020, reflectă această tendință.
08 While the financial impact of cyberattacks continues to grow, there is an alarming disparity between the cost of launching an attack and the cost of prevention, investigation and reparation. 
08 În timp ce impactul financiar al atacurilor cibernetice continuă să crească, există o discrepanță alarmantă între costurile de lansare a unui atac și costurile de prevenire, investigare și reparare.
For example, a DDoS attack can cost as little as €15 a month to carry out, yet the losses suffered by the targeted business, including reputational damage, are considerably higher10. 
De exemplu, pentru desfășurarea unui atac DDoS sunt suficienți 15 euro pe lună, în timp ce pierderile suferite de întreprinderile vizate, inclusiv prejudiciile aduse reputației lor, sunt considerabil mai mari10.
09 Although 80 % of EU businesses having experienced at least one cybersecurity incident in 201611, acknowledgement of the risks is still alarmingly low. 
09 Deși 80 % dintre întreprinderile din UE s-au confruntat cu cel puțin un incident de securitate cibernetică în 201611, nivelul de conștientizare a riscurilor este în continuare alarmant de scăzut.
Among companies in the EU, 69 % have no, or only a basic understanding, of their exposure to cyber threats 12, and 60 % have never estimated the potential financial losses 13. 
69 % dintre întreprinderile din UE nu își înțeleg expunerea la amenințări cibernetice sau au doar o idee vagă despre aceasta12, iar 60 % nu au estimat niciodată pierderile financiare potențiale13.
Furthermore, according to a global survey, one-third of organisations would rather pay the hacker’s ransom than invest in information security14. 
În plus, conform unui studiu la nivel mondial, o treime din organizații ar prefera să plătească răscumpărarea cerută de un hacker decât să investească în securitatea informațiilor14.
10 The global Wannacry ransomware and NotPetya wiper malware attacks in 2017 together affected more than 320 000 victims in around 150 countries15. 
10 Atacurile de anvergură mondială Wannacry (ransomware) și NotPetya (malware de ștergere) au afectat, în 2017, peste 320 000 de victime din aproximativ 150 de țări15.
These incidents led to something of a global awakening of the threat posed by cyberattacks, creating fresh momentum to bring cybersecurity into mainstream policy thinking. 
Aceste incidente au condus la o oarecare „trezire” globală în fața amenințării reprezentate de atacurile cibernetice, apărând un nou elan de a integra securitatea cibernetică în reflecția convențională cu privire la politici.
In addition, 86 % of EU citizens now believe the risk of falling victim to cybercrime is increasing16. 
Pe lângă aceasta, 86 % dintre cetățenii UE consideră acum că riscul de a deveni victimă a criminalității informatice este în creștere16.
The EU’s action on cybersecurity 11 The EU became an observer organisation to the Council of Europe’s Convention on Cybercrime Committee in 200117 (the Budapest Convention). 
Acțiunile UE în domeniul securității cibernetice 11 În 2001, UE a dobândit statut de observator în cadrul Comitetului Convenției Consiliului Europei privind criminalitatea informatică17 (Convenția de la Budapesta).
Since then, the EU has used policy, legislation and spending to improve its cyber resilience. 
De atunci, Uniunea a utilizat politici, legislație și fonduri pentru a-și îmbunătăți reziliența cibernetică.