natgillin/translations-raw huggingface dataset:
34 Established in accordance with Article 67 of the EAFRD regulation. 
34 Creată în conformitate cu articolul 67 din Regulamentul privind FEADR.
35 Under Article 68 of the EAFRD regulation. 
35 În temeiul articolului 68 din Regulamentul privind FEADR.
36 Article 41(2) of Regulation (EC) No 1974/2006. 
36 Articolul 41 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1974/2006.
37 ‘[...] at least the identification and analysis of good transferable practices and the provision of information about them, network management, the organisation of exchanges of experience and know‐how, the preparation of training programmes for local action groups in the process of formation and technical assistance for inter‐territorial and transnational cooperation.’ 
37 „[...] cel puțin inventarierea și analiza bunelor practici transferabile, precum și informațiile referitoare la acest subiect, gestionarea rețelei, organizarea schimbului de experiență și de know-how, elaborarea unor programe de formare destinate grupurilor de acțiune locală în curs de constituire și asistența tehnică pentru cooperarea interteritorială și transnațională.”
Observations 33 81 In the case of both the ENRD and the national networks, therefore, the legi‐ slation set more precise guidelines as to the uses of TA funding, with a clear distinction between what is opera‐ tional and what is not. 
Observații 33 81 Prin urmare, atât în cazul REDR, cât și în cazul rețelelor naționale, legislația stabilește orientări mai precise în ceea ce privește utilizarea fondurilor pentru asistență tehnică, existând o distincție clară între elementele operaționale și cele neoperaționale.
Most network spending is theoretically compatible with a performance framework, which should make it easier to ensure the co‐ herence of TA activities in this area and should facilitate evaluation and verifi‐ cation in line with the general princi‐ ples of sound financial management. 
Teoretic, majoritatea cheltuielilor pentru rețele sunt compatibile cu un cadru de performanță, ceea ce ar trebui să faciliteze asigurarea coerenței activităților de asistență tehnică în acest domeniu, precum și evaluarea și verificarea în raport cu principiile generale ale bunei gestiuni financiare.
82 However, network activities were often characterised by the same incomplete planning, monitoring and evaluation as TA in rural development as a whole. 
82 Cu toate acestea, activitățile legate de rețele au fost adesea caracterizate de aceeași natură incompletă a planificării, a monitorizării și a evaluării ca și restul activităților de asistență tehnică din domeniul dezvoltării rurale în ansamblul său.
Generally speaking, their impact is hard to assess — although an exception can be made for the Ital‐ ian NRN (see Box 6), which is in some respects a model for TA planning and operation. 
În general, impactul acestor activități este greu de evaluat, excepția constituind-o rețeaua rurală națională din Italia (a se vedea caseta 6), care este, în unele privințe, un model de planificare și implementare a asistenței tehnice.
The Italian NRN38 as an example of a functioning performance framework The audit found that the Italian NRN has largely achieved its global operational objectives (improved govern‐ ance, managerial and administrative capacity‐building, the sharing of knowledge and good practices), and that it has offered effective coordination and support for Italy’s regional RDPs (through data collation and consultancy) while also promoting transnational cooperation. 
Rețeaua rurală națională din Italia38 este un exemplu de cadru de performanță funcțional În urma auditului, s-a constatat că rețeaua rurală națională din Italia și-a atins în mare parte obiectivele operaționale globale (ameliorarea guvernanței, consolidarea capacităților administrative și de management, schimbul de cunoștințe și de bune practici) și că aceasta a asigurat un sprijin și o coordonare eficace pentru programele regionale de dezvoltare rurală din Italia (prin compilarea de date și prin consultanță), încurajând în același timp cooperarea transnațională.
The NRN has a popular website and organises a varied range of initiatives and events. 
Rețeaua rurală națională dispune de un site web bine cunoscut și organizează o gamă variată de inițiative și de evenimente.
Its communication activities are very broad‐based (including a web community for young farmers and school projects). 
Activitățile sale de comunicare acoperă o sferă foarte largă (printre acestea se numără o comunitate online pentru tinerii fermieri și proiecte școlare).
To identify and promote good practices, video competi‐ tions have been organised for young farmers, and the winners’ work has been uploaded to the NRN website. 
Pentru a identifica și a promova bunele practici, au fost organizate concursuri de înregistrări video pentru tinerii fermieri, iar materialele video ale câștigătorilor au fost publicate pe site-ul rețelei.
The NRN’s achievements and success with its stakeholders are due in part to detailed planning of operational outputs. 
Reușitele și succesul acestei rețele rurale naționale pe lângă părțile interesate se datorează parțial planificării detaliate a realizărilor operaționale.
The NRN is then monitored and evaluated against a range of indicators accompanied by target val‐ ues. 
Rețeaua rurală națională este apoi monitorizată și evaluată în raport cu o serie de indicatori însoțiți de niveluri-țintă.
A set of output indicators (e.g. meetings held, guidelines published) relate to specific programme actions, while result indicators (customer satisfaction rates, dissemination of good practices) and impact indicators (number of key players involved in governance, public perception of the visibility of RD policies) have been established for the NRN as a whole. 
Un set de indicatori de realizare (cum ar fi numărul reuniunilor desfășurate, orientările publicate etc.) se referă la acțiuni specifice din cadrul programului, în timp ce indicatorii de rezultat (cum ar fi nivelul de satisfacție a clienților sau diseminarea de bune practici) și indicatorii de impact (cum ar fi numărul actorilor-cheie implicați în guvernanță, percepția asupra vizibilității politicilor de dezvoltare rurală) au fost stabiliți pentru rețeaua rurală națională în ansamblu.
Finally, the NRN programme takes account of the ex ante and ongoing evaluations of TA funding. 
În fine, programul rețelei ține seama de evaluările ex ante și în curs ale finanțării pentru asistență tehnică.
All the recommendations made in 2010 by the independent mid‐term evaluator concerning the need for an indica‐ tor framework common to all TA actions were taken up by the Italian authorities with a view to improving the quality of monitoring. 
Toate recomandările formulate în 2010 în evaluarea intermediară independentă cu privire la necesitatea unui cadru de indicatori comun pentru toate acțiunile de asistență tehnică au fost preluate de către autoritățile italiene în vederea îmbunătățirii calității monitorizării.
38 Italy is one of a handful of Member States with a system of regional RDPs. 
38 Italia este unul dintre puținele state membre care dispune de un sistem de programe regionale de dezvoltare rurală.
What this means is that the NRN doubles as a coordination and support body for the regions in all areas of rural development policy, not just as a TA measure. 
Acest lucru înseamnă că rețeaua rurală națională are și rolul de organism de coordonare și de sprijin pentru regiuni în toate domeniile politicii de dezvoltare rurală, nefiind doar o măsură de asistență tehnică.
It is therefore subject, as if it were a national RDP, to the requirements of the CMEF. Box 6 
Prin urmare, în mod similar unui program național de dezvoltare rurală, această rețea face obiectul cerințelor cadrului comun de monitorizare și evaluare. Caseta 6
Conclusions and 34 recommendations 83 Overall, the Court concludes that ow‐ ing to the absence of a suitable perfor‐ mance framework for TA expenditure in agriculture and rural development, neither the Commission nor the Mem‐ ber States are able to demonstrate how well TA has contributed to the general policy objectives of the CAP. 
Concluzii și recomandări 34 83 Per ansamblu, Curtea conchide că, deoarece nu există un cadru de performanță corespunzător pentru cheltuielile de asistență tehnică în domeniul agriculturii și dezvoltării rurale, nici Comisia și nici statele membre nu pot să demonstreze în ce măsură asistența tehnică a contribuit la obiectivele generale urmărite de politica agricolă comună.
86 The absence of a clear distinction be‐ tween operational and administrative costs, and the lack of clarity as to the nature of activities that TA is supposed to cover, reduce budgetary transpar‐ ency and hinder scrutiny of how budg‐ ets are spent (paragraphs 26 to 28). 
86 Lipsa unei distincții clare între costurile operaționale și cele administrative, precum și lipsa de claritate în ceea ce privește natura activităților pe care ar trebui să le acopere asistența tehnică reduc transparența bugetară și fac dificil controlul cu privire la execuția bugetelor (punctele 26-28).
87 The audit revealed some formal ineli‐ gibility at the Commission, owing to the incorrect assignment of costs to budget (paragraph 52). 
87 Auditul a pus în evidență unele cazuri de neeligibilitate formală la nivelul Comisiei, ca urmare a încadrării incorecte a costurilor în buget (punctul 52).
In the Member States, the main problems relate either to the use of funding for activities shared by both pillars (and thus not eli‐ gible in full) or to issues with contract‐ ing and procurement (paragraphs 54 to 59). 
În statele membre, principalele probleme erau legate fie de utilizarea finanțării pentru activități care țineau de ambii piloni (activități care nu erau deci eligibile în totalitate), fie de procedurile de contractare sau de achiziții (punctele 54-59).
Nonetheless, the Court con‐ cludes that most TA expenditure meets the flexible eligibility criteria currently in force. 
Cu toate acestea, Curtea concluzionează că majoritatea cheltuielilor pentru asistență tehnică îndeplinesc criteriile flexibile de eligibilitate aflate în vigoare în prezent.
88 The Court found that, in practice, administrative costs such as payroll or IT frequently relate to both pillars of the CAP. 
88 Curtea a constatat că, în practică, costuri administrative precum salariile sau cele cu sistemele informatice sunt frecvent legate de ambii piloni ai PAC.
The fact, therefore, that they are eligible under Pillar II only (in the Member States) or, proportionately, under both Pillar I and Pillar II (at the Commission) creates a need for bur‐ densome procedures to justify the way costs are allocated (paragraphs 52, 54 to 56). 
Faptul că, prin urmare, aceste costuri sunt eligibile numai în cadrul pilonului II (în statele membre) sau, în mod proporțional, atât în cadrul pilonului I, cât și în cadrul pilonului II (la nivelul Comisiei) creează necesitatea unor proceduri greoaie pentru a justifica modul de alocare a costurilor (punctele 52 și 54-56).
84 Despite the significant amounts in‐ volved, the legislative framework does not clearly define TA, and the rules are vague about how it can be used. 
84 În pofida cuantumului important al sumelor implicate, cadrul legislativ nu definește în mod clar asistența tehnică, iar normele rămân vagi în ceea ce privește modul în care aceasta poate fi utilizată.
The audit showed that the Commission and the Member States have taken full advantage of this situation. 
Auditul a arătat că statele membre și Comisia au exploatat pe deplin această situație.
However, the freedom of choice has resulted in a lack of rigour (paragraph 28). 
Această libertate de alegere a dus însă la o lipsă de rigoare (punctul 28).
The Commission has not developed com‐ prehensive guidelines on TA funding, either internally or for the Member States (paragraphs 30 and 37). 
Comisia nu a elaborat orientări cuprinzătoare cu privire la finanțarea pentru asistență tehnică, nici la nivel intern și nici pentru statele membre (punctele 30 și 37).
85 At the Commission, the distinction between operational expenditure and general administrative costs has become blurred. 
85 La nivelul Comisiei, distincția dintre cheltuielile operaționale și cheltuielile administrative generale a devenit neclară.
Spending on IT maintenance in particular is an increas‐ ingly prominent part of the TA budget (paragraphs 32 to 35). 
În special, cheltuielile cu întreținerea sistemelor informatice reprezintă o parte din ce în ce mai importantă a bugetului de asistență tehnică (punctele 32-35).
Meanwhile, four of the five audited Member States re‐ ported administrative costs as making up the largest share of their spending on TA, with an emphasis on payroll. 
Pe lângă aceasta, patru dintre cele cinci state membre auditate au raportat costurile administrative ca reprezentând cea mai mare parte a cheltuielilor lor pentru asistență tehnică, ponderea cea mai importantă revenind salariilor.
In situations where the staff concerned would be required in any case to implement policy, this use of TA ef‐ fectively amounts to budget support. 
În situațiile în care personalul vizat are oricum sarcini legate de punerea în aplicare a politicii, acest mod de a utiliza asistența tehnică este de fapt echivalent cu un sprijin bugetar.
It is now standard practice in many EU policy areas to fund payroll from TA (paragraphs 39 to 45). 
În prezent, finanțarea salariilor din bugetul de asistență tehnică este o practică obișnuită în numeroase domenii de politici ale UE (punctele 39-45).
Conclusions and recommendations 35 89 Moreover, it is inherently difficult to gauge value for money in the context of administrative costs. 
Concluzii și recomandări 35 89 În plus, evaluarea raportului costuri-beneficii în contextul costurilor administrative este un exercițiu intrinsec dificil.
Thus, although the absorption of such costs by TA is likely to contribute in some ways to achievement of the policy objectives of the CAP, it is virtually impossible to make a reliable assessment of this contribution and, in particular, to dem‐ onstrate that this form of TA spending represents better value for money than direct spending on the core CAP measures (paragraphs 46 to 48). 
Astfel, deși absorbția unor astfel de costuri în cadrul asistenței tehnice ar putea contribui în anumite moduri la realizarea obiectivelor urmărite de politica agricolă comună, este practic imposibil să se realizeze o evaluare fiabilă a acestei contribuții și, în special, să se demonstreze că această formă de utilizare a fondurilor pentru asistență tehnică prezintă un raport costuri-beneficii mai bun decât cheltuielile directe pe care le implică măsurile principale din cadrul PAC (punctele 46-48).
90 Additionally, allowing administrative costs under TA puts both the Commis‐ sion and the Member States in a posi‐ tion of conflict of interest. 
90 În plus, faptul că este permisă declararea costurilor administrative în cadrul asistenței tehnice plasează atât Comisia, cât și statele membre într-o situație de conflict de interese.
As mana‐ gers of the CAP, they decide how much should be spent on different measures, including TA, with the aim of achieving the best value for money. 
Pentru că ele gestionează PAC, Comisia și statele membre decid cuantumul fondurilor care trebuie alocate pentru diferite măsuri, inclusiv pentru asistență tehnică, cu scopul de a se obține cel mai bun raport costuri-beneficii.
At the same time, as beneficiaries of TA paid in respect of administrative expenditure, they have an incentive to maximise payments towards the necessary costs of programme management (para‐ graph 49). 
În același timp, în calitate și de beneficiari ai fondurilor de asistență tehnică vărsate pentru cheltuieli administrative, ele sunt încurajate să maximizeze plățile care acoperă costurile necesare de gestionare a programelor (punctul 49).
Recommendation 1 The Commission should clarify the scope and application of TA. 
Recomandarea 1 Comisia ar trebui să clarifice sfera și modul de aplicare a asistenței tehnice.
In par‐ ticular, it should clarify the distinc‐ tion between operational/‘capacity‐ building’ expenditure and eligible administrative/‘budget support’ costs, notably in the case of payroll. 
În special, Comisia ar trebui să clarifice distincția dintre cheltuielile operaționale/de „consolidare a capacităților” și costurile eligibile administrative/de „sprijin bugetar”, mai ales în cazul salariilor.
The Commission should closely monitor the Member States’ implementation of TA. 
Comisia ar trebui să monitorizeze îndeaproape modul în care statele membre implementează asistența tehnică.
Recommendation 2 The Commission should also take appropriate measures to ensure that general administrative expenditure such as regular IT maintenance is not charged to TA budget lines. 
Recomandarea 2 De asemenea, Comisia ar trebui să ia măsurile care se impun pentru a se asigura că cheltuielile administrative generale (cum ar fi cele legate de întreținerea periodică a sistemelor informatice) nu sunt imputate liniilor bugetare pentru asistență tehnică.
Recommendation 3 The Commission should, in future, require Member States to report administrative/‘budget support’ costs for rural development separately so as to make it more transparent that part of TA funding is spent on such support. 
Recomandarea 3 Pe viitor, Comisia ar trebui să solicite statelor membre să raporteze separat costurile administrative/de „sprijin bugetar” pentru dezvoltare rurală, astfel încât să se poată vedea cu mai mare ușurință ce parte din finanțarea pentru asistență tehnică este cheltuită pentru acest tip de sprijin.
91 The Court found that neither the Com‐ mission nor the Member States have established a suitable performance framework to demonstrate the neces‐ sity and effectiveness of TA funding. 
91 Curtea a constatat că nici Comisia și nici statele membre nu au stabilit un cadru de performanță adecvat care să demonstreze necesitatea și eficacitatea finanțării pentru asistență tehnică.
The imprecision with which TA was cast in the regulations for 2007–13 al‐ lowed managing authorities to exclude it from this essential aspect of sound financial management. 
Lipsa de precizie care caracterizează modul de abordare a asistenței tehnice în diferitele regulamente pentru perioada 2007-2013 a permis autorităților de management să excludă asistența tehnică din sfera acestui aspect esențial al bunei gestiuni financiare.
Because the bulk of TA spending is not operational, it is largely considered to be annual expenditure and did not appear in the common monitoring and evaluation framework. 
Deoarece cele mai multe cheltuieli pentru asistență tehnică nu sunt de natură operațională, ele sunt considerate în mare măsură a fi cheltuieli anuale și nu au apărut în cadrul comun de monitorizare și evaluare.
As a result, it is character‐ ised by inadequate multiannual plan‐ ning and lacks a proper needs assess‐ ment, leading to imprecise objectives and no performance‐oriented moni‐ toring and evaluation (paragraphs 60 to 75). 
Prin urmare, pentru aceste cheltuieli nu există o planificare multianuală adecvată și nici o evaluare corespunzătoare a nevoilor, ceea ce conduce la obiective vagi și la activități de monitorizare și de evaluare care nu pun accentul pe performanță (punctele 60-75).
Conclusions and recommendations 36 92 By not defining its own TA needs as part of a performance framework, and by not insisting that the Member States do likewise, the Commission has deprived itself of a tool for asses‐ sing the global impact of TA spending and targeting funding where it will be most beneficial. 
Concluzii și recomandări 36 92 Întrucât nu și-a definit propriile nevoi în materie de asistență tehnică ca parte a unui cadru de performanță și prin faptul că nu a insistat ca statele membre să procedeze în acest mod, Comisia s-a privat de un instrument capabil să evalueze impactul global al cheltuielilor pentru asistență tehnică și să direcționeze finanțarea către domeniile în care aceasta poate aduce cele mai mari beneficii.
The potential effec‐ tiveness of TA funding is thus severely compromised (paragraphs 76 to 78). 
Eficacitatea potențială a finanțării pentru asistență tehnică este astfel grav compromisă (punctele 76-78).
93 The Court found that the arrange‐ ments for networking afforded greater compatibility with the elements of a performance framework, through more precise guidelines as to the uses of TA funding and a clear distinction between what is operational and what is not, together with a ceiling on man‐ agement spending by the Member States (paragraphs 79 to 82). 
93 Curtea a constatat că mecanismele legate de activitățile în rețele permiteau o mai bună compatibilitate cu elementele unui cadru de performanță, prin intermediul unor orientări mai precise în ceea ce privește utilizările finanțării pentru asistență tehnică și al unei distincții clare între elementele operaționale și cele neoperaționale, precum și datorită existenței unui plafon pentru acoperirea cheltuielilor de gestiune efectuate de statele membre (punctele 79-82).
Recommendation 4 The Commission and the Member States should establish a suitable performance framework for TA fund‐ ing. 
Recomandarea 4 Comisia și statele membre ar trebui să stabilească un cadru de performanță corespunzător pentru finanțarea aferentă asistenței tehnice.
In particular, the TA needs of the Commission and of the Member States should be properly assessed and there should be a mechanism in place to set objectives and measure progress towards them, which would in turn enhance accountability and make it possible to improve the effectiveness and efficiency of spending. 
În special, nevoile Comisiei și ale statelor membre în materie de asistență tehnică ar trebui să fie evaluate în mod corespunzător și ar trebui să fie instituit un mecanism care să servească la definirea obiectivelor și la măsurarea progreselor înregistrate către îndeplinirea acestora.
This Report was adopted by Chamber I, headed by Mrs Rasa BUDBERGYTĖ, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 11 March 2015. 
Prezentul raport a fost adoptat de Camera I, condusă de doamna Rasa BUDBERGYTĖ, membră a Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 11 martie 2015.
2 For the 2014–20 period, flexibility (Pillar I transfers) not yet included. 
2 Pentru perioada 2014-2020, nu a fost inclusă deocamdată flexibilitatea între piloni (transferurile în și din primul pilon).
3 Excluding Croatia, which joined the EU in 2013 so had no EAFRD expenditure for 2007–13; for 2014–20 its planned EAFRD budget is 2 026 mil‐ lion euro, including 55 million euro TA. Annex 
3 Cu excepția Croației, care a aderat la UE în 2013 și nu a înregistrat deci cheltuieli FEADR în perioada 2007-2013; pentru 2014-2020, bugetul FEADR planificat pentru Croația este de 2 026 de milioane de euro, incluzând 55 de milioane de euro pentru asistență tehnică. Anexă
Reply of the 38 Commission Executive summary IV The Commission considers that Article 5 of Regula‐ tion (EC) No 1290/2005 provides the single clear legal reference for both EAGF and EAFRD at Com‐ mission level and/or on its behalf. 
Răspunsurile 38 Comisiei Rezumat IV Comisia consideră că articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1290/2005 reprezintă singura referință juridică clară pentru FEGA și pentru FEADR la nivelul Comisiei și/sau în numele acesteia.
For the new programming period, technical assis‐ tance (TA) at the level of the Member States is defined under Article 59 of Regulation 1303/2013. 
Pentru noua perioadă de programare, asistența tehnică la nivelul statelor membre este definită la articolul 59 din Regulamentul nr. 1303/2013.
The freedom of choice resulting from the regulatory flexibility is needed to cope with the large variety of needs encountered by national and regional authorities. 
Libertatea de alegere oferită de cadrul normativ flexibil este necesară pentru a răspunde nevoilor foarte variate cu care se confruntă autoritățile naționale și regionale.
Capacity‐building is very much linked to certain types of costs such as administrative costs or IT tools. 
Consolidarea capacităților este foarte strâns legată de anumite tipuri de costuri, cum ar fi costurile administrative sau cele legate de instrumentele informatice.