natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In particular programmes should specify whether the relationship between environmental pressures and sub-measures is direct or indirect and assess whether agri-environment support is more appropriate than are available alternative policies. 
În special, programele ar trebui să precizeze dacă legătura dintre presiunile ecologice şi submăsuri este una directă sau indirectă şi să evalueze dacă sprijinul de agromediu reprezintă un instrument mai potrivit decât politicile alternative disponibile.
The Member States should collect and report relevant and reliable data on environmental benefits and use it for monitoring purposes. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
Statele membre ar trebui să colecteze şi să raporteze date relevante şi fiabile cu privire la beneficiile ecologice şi să exploateze aceste date în scopul monitorizării. Raportul special nr. 7/2011 – Este sprijinul pentru agromediu bine conceput şi bine gestionat?
Farmers are crucial to the success of agri-environment schemes, and without sufficient understanding and financial incentives, the policy will not be adequately implemented. 
Implicarea fermierilor este crucială pentru succesul sau insuccesul schemelor de agromediu, iar fără o înţelegere suficientă şi fără un nivel suficient de atractivitate financiară, politica nu va fi implementată în mod adecvat.
The audit found that farmers were generally well supported through guidance, although dissemination of best practices and feedback on the results could be improved. 
În urma auditului s-a constatat că fermierii erau, în general, sprijiniţi corespunzător prin măsurile de îndrumare, dar s-ar mai fi putut aduce îmbunătăţiri în ceea ce priveşte diseminarea bunelor practici şi furnizarea de feedback referitor la rezultate.
The Court identified problems in the establishment of aid amounts. 
Curtea a identificat probleme în ceea ce priveşte stabilirea valorilor ajutoarelor.
In addition, as aid amounts are not differentiated enough according to local conditions, and participation rates are not considered, the right incentives are not always given. 
În plus, întrucât nu există o diferenţiere suficientă a valorilor ajutoarelor în funcţie de condiţiile locale şi întrucât nu se iau în considerare ratele de participare, implicarea fermierilor nu este întotdeauna stimulată în modul cel mai adecvat.
48 RECOMMENDATION 2 The Commission should ensure, before approving programmes, that: Ū all relevant elements are included in the calculations; Ū the main assumptions and parameters used are appropriate; Ū reference levels always correspond to normal farming practices in the areas where the agri-environment sub-measures are implemented; Ū aid amounts for sub-measures aimed at maintaining existing farming practices are based on realistic costs; Ū aid amounts are differentiated in cases where this is justified. 
48 RECOMANDAREA 2 Înaintea aprobării programelor, Comisia ar trebui să se asigure că: Ū în calcule figurează toate elementele relevante; Ū principalele ipoteze şi principalii parametri utilizaţi au un caracter pertinent; Ū nivelurile de referinţă corespund întotdeauna cu practicile agricole desfăşurate în mod normal în zonele în care are loc implementarea submăsurilor de agromediu; Ū valorile ajutoarelor care se acordă pentru submăsuri vizând menţinerea practicilor agricole existente se bazează pe costuri realiste; Ū în situaţiile în care acest lucru este justificat, se utilizează valori diferenţiate ale ajutoarelor.
Procedures to select projects which provide the best environmental value for money were only applied in a few cases because budget resources were sufficient. 
Au existat doar câteva cazuri în care s-au aplicat proceduri de selecţie pentru identificarea proiectelor care ofereau cel mai bun raport cost-beneficiu din punct de vedere ecologic, şi aceasta deoarece resursele bugetare erau suficiente.
Other procedures, such as differentiated EU contributions, evidence based sub-measures and setting quantified targets for participation levels based on the required environmental effects were applied in only a minority of cases. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
Alte proceduri – precum contribuţiile diferenţiate din partea UE, submăsurile bazate pe probe şi stabilirea pe baza efectelor ecologice vizate a unor ţinte cuantificate pentru nivelurile de participare – au fost aplicate într-un număr limitat de cazuri. Raportul special nr. 7/2011 – Este sprijinul pentru agromediu bine conceput şi bine gestionat?
49 RECOMMENDATION 3 The audit identified that most agri-environment expenditure is made for a limited number of sub-measures implemented on the whole programme area. 
49 RECOMANDAREA 3 Auditul a arătat că majoritatea cheltuielilor de agromediu sunt efectuate pentru un număr redus de submăsuri, implementate la nivelul întregului teritoriu al programului de dezvoltare rurală.
The large amounts of money spent on entry-level schemes, in contrast to the small amounts spent on higher-level schemes, were insufficiently justified in the rural development programmes concerning their environmental effects. 
În programele de dezvoltare rurală nu s-a oferit o justificare suficientă, din perspectiva efectelor ecologice, a sumelor ridicate cheltuite pentru schemele de tip „elementar” în raport cu sumele scăzute cheltuite pentru schemele de tip „avansat”.
This distinction is subject of discussions in the context of the Commission’s proposal for the CAP after 2013, that simple, generalised actions could be part of direct payments 28. 
Această distincţie reprezintă un subiect de dezbatere în contextul propunerii înaintate de Comisie referitor la implementarea PAC după anul 2013, propunere potrivit căreia acţiunile simple şi generalizate ar putea face parte din sistemul plăţilor directe28.
28 Option2ofthe communication from the Commission ‘The CAP towards 2020: Meeting the food, natural resources and territorial challenges of the future’. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
28 Opţiunea2dincomunicarea Comisiei intitulată„PAC în perspectiva anului 2020: cum răspundem provocărilor viitorului legate de alimentație, resurse naturale şi teritorii”. Raportul special nr. 7/2011 – Este sprijinul pentru agromediu bine conceput şi bine gestionat?
50 RECOMMENDATION 4 For the next programming period, the Commission should consider whether agri-environment payments should be split into simple, generalised agri-environmental actions with a relatively low rate of aid and more demanding actions attracting a higher rate of aid and targeted to EU-level priorities areas. 
50 RECOMANDAREA 4 Pentru perioada de programare următoare, Comisia ar trebui să analizeze dacă ar trebui delimitate două categorii în cadrul plăţilor de agromediu: pe de o parte, acţiunile de agromediu simple şi generalizate, cu valori relativ scăzute ale ajutoarelor şi, pe de altă parte, acţiunile „mai solicitante”, cu valori mai ridicate ale ajutoarelor, direcţionate către domeniile considerate prioritare la nivelul UE.
Support for organic farming would constitute a third measure. 
Sprijinul pentru agricultura ecologică ar constitui o a treia categorie de măsuri.
Notwithstanding progress achieved to date, there remains considerable scope for increasing the effectiveness of EU agri-environment policy. 
Fără a trece cu vederea progresele realizate până în prezent, trebuie spus că se mai pot realiza progrese importante în ceea ce priveşte eficacitatea politicii de agromediu a UE.
There is still room for further improving the design of this EU rural development policy, and more information is necessary on the effects obtained. 
Modul de concepere al acestei politici de dezvoltare rurală a Uniunii Europene ar mai putea suporta unele ameliorări şi, de asemenea, sunt necesare mai multe informaţii cu privire la efectele obţinute.
Although the audit identified good practices, the weaknesses found by the Court have hampered optimal achievement of the main objectives of agri-environment, namely contributing to EU-level priority areas (biodiversity, water, climate change) and improving the environment and the countryside. 
Deşi auditul a pus în lumină o serie de bune practici, deficienţele care au fost identificate de Curte nu au fost de natură să faciliteze realizarea optimă a obiectivelor principale de agromediu, respectiv realizarea unei contribuţii în domeniile considerate prioritare la nivelul UE (biodiversitatea, apa, schimbările climatice) şi ameliorarea mediului înconjurător şi a spaţiului rural.
This report was adopted by Chamber I, headed by Mr Olavi ALA-NISSILÄ, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 24 May 2011. 
Prezentul raport a fost adoptat de Camera I, condusă de domnul Olavi ALA-NISSILÄ, membru al Curţii de Conturi, la Luxemburg, în şedinţa sa din 24 mai 2011.
For the Court of Auditors Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA President Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
Pentru Curtea de Conturi Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA Preşedinte Raportul special nr. 7/2011 – Este sprijinul pentru agromediu bine conceput şi bine gestionat?
51 ANNEX I MAIN FINDINGS FROM PREVIOUS COURT REPORTS ON AGRI-ENVIRONMENT The report on ‘Greening the CAP’ 1 contained the following findings: agri-environment payments benefited the environment by helping maintain existing extensive practices but they failed to encourage converting environmentally damaging intensive agriculture to environmentally sound farming methods; the targeting of EU funds according to pre-established environmental priorities was limited, resulting in less environmental value for money than should have been achieved; in some cases, aid rates were too low to attract farmers to apply environmentally friendly farming techniques, whereas, in other cases, farmers received aid rates that were significantly in excess of their actual costs; finally the absence of quantitative objectives and environmental baselines made it difficult to monitor progress in achieving environmental goals. 
51 ANEXA I PRINCIPALELE CONSTATĂRI PREZENTATE ÎN RAPOARTELE ANTERIOARE ALE CURȚII CU PRIVIRE LA AGROMEDIU Raportul referitor la implicațiile şi aspectele de mediu ale politicii agricole comune (Greening the CAP)1 conținea următoarele constatări: plățile de agromediu produceau efecte pozitive în ceea ce priveşte mediul, prin contribuția la menținerea practicilor extensive existente, însă nu reuşiseră să încurajeze abandonarea agriculturii intensive dăunătoare pentru mediu, în favoarea unor metode agricole favorabile pentru mediu; direcționarea fondurilor UE pe baza unor priorități ecologice stabilite în prealabil era un fenomen cu caracter limitat, ceea ce conducea, în materie de mediu, la un raport cost-beneficiu mai puţin favorabil decât cel care ar fi trebuit obținut; în anumite cazuri, valorile ajutoarelor erau prea scăzute pentru a convinge fermierii să aplice tehnici agricole favorabile pentru mediu, iar în alte cazuri, fermierii beneficiau de un sprijin financiar care depăşea cu mult costurile lor efective; în fine, absența obiectivelor cantitative şi a unor niveluri de referință în materie de mediu reprezenta un obstacol în ceea ce priveşte monitorizarea progreselor înregistrate în îndeplinirea obiectivelor de mediu.
The report on ‘The Verification of Agri-Environment expenditure’ 2 found that the Commission had only partially ensured verifiability before approving rural development programmes and had not sufficiently verified the correct functioning of agri-environment control systems in the Member States. 
În raportul referitor la verificarea cheltuielilor de agromediu (The Verification of Agri-Environ-ment expenditure)2 , se concluziona, referitor la Comisie, că aceasta nu asigurase decât în mod parțial verificabilitatea, anterior aprobării programelor de dezvoltare rurală, şi că nu verificase suficient funcționarea corectă a sistemelor de control utilizate în statele membre pentru agromediu.
The audit findings in the Member States concerned the timing of on-the-spot checks and the verifiability of certain key sub-measures. 
Constatările de audit din statele membre vizau momentul efectuării controalelor la fața locului şi verificabilitatea anumitor submăsuri-cheie.
The audit concluded that the verification of the agri-environment measure posed particular problems and could rarely lead to even reasonable assurance at a reasonable cost. 
În urma auditului s-a concluzionat că verificarea măsurii de agromediu punea probleme deosebite şi că, pentru această măsură, chiar şi obținerea unei asigurări rezonabile la un cost rezonabil era rareori posibilă.
In this context, it was recommended that the Commission, Council and Parliament should consider how to take into account the principle whereby if a measure cannot be adequately checked, it should not receive public funds. 
În acest context, Comisiei, Consiliului şi Parlamentului li se recomanda să analizeze această situație în raport cu principiul conform căruia măsurile care nu pot fi verificate în mod corespunzător nu ar trebui să beneficieze de fonduri publice.
1 Special Report No 14/2000. 
1 Raportul special nr. 14/2000.
2 Special Report No 3/2005. 
2 Raportul special nr. 3/2005.
ANNEX II DESCRIPTION AND INDICATION OF THE ORIGIN OF THE AUDIT CRITERIA USED TO ANSWER THE AUDIT QUESTIONS 52 Audit question (see paragraph 13) Audit criterion Explanation of the audit criterion Is agri-environment policy designed and monitored so as to deliver tangible environmental benefits? 
ANEXA II DESCRIEREA ŞI ORIGINEA CRITERIILOR DE AUDIT UTILIZATE PENTRU A RĂSPUNDE ÎNTREBĂRILOR DE AUDIT 52 Întrebare de audit (a se vedea punctul 13) Criteriu de audit Explicaţii cu privire la criteriul de audit Politica de agromediu este concepută şi monitorizată astfel încât să genereze beneficii tangibile pentru mediu?
The agri-environment measures have precise (SMART) objectives, closely oriented to identified environmental benefits. 
Măsurile de agromediu dispun de obiective precise (SMART), strâns corelate cu beneficii ecologice precizate.
Baseline levels and planned targets have been established which are quantified in line with the needs and within the budget. 
S-au stabilit niveluri de referinţă şi niveluri-ţintă, cuantificate în funcţie de necesităţile existente şi în limitele bugetului.
The Member State implementation of the common monitoring and evaluation framework makes it possible to assess the environmental effects of the agri-environment schemes. 
Modul în care statul membru implementează cadrul comun de monitorizare şi evaluare permite evaluarea efectelor ecologice ale schemelor de agromediu.
Information from the control and monitoring systems is used to identify improvements in the design, implementation and monitoring of the agri-environment measures. 
Informaţiile obţinute pe baza sistemelor de control şi monitorizare sunt utilizate pentru a identifica posibile îmbunătăţiri în ceea ce priveşte conceperea, implementarea şi monitorizarea măsurilor de agromediu.
Regulation (EC) No 1698/2005 states that each rural development programme must include information on the specific verifiable objectives of the measures and that their progress, efficiency and effectiveness must be measured in relation to these objectives (Articles 16(c), 81(1)). 
În Regulamentul (CE) nr. 1698/2005, se prevede că fiecare program de dezvoltare rurală trebuie să prezinte obiective precise şi verificabile pentru măsurile incluse şi că progresul, eficienţa şi eficacitatea acestora trebuie evaluate în raport cu aceste obiective [articolul 16 litera (c), articolul 81 alineatul (1)].
2. and 3. 
2 şi 3.
Regulation (EC) No 1698/2005 and Regulation (EC) No 1974/2006 state that each rural development programme must describe the current situation of the environment and land management in the geographical area using quantified data, highlighting strengths and weaknesses, disparities, needs and gaps and the potential for rural development (Regulation (EC) No 1698/2005, Article 16(a) and Regulation (EC) No 1974/2006, Annex II). 
În Regulamentul (CE) nr.1698/2005 şi în Regulamentul (CE) nr. 1974/2006, se prevede că fiecare program de dezvoltare rurală trebuie să descrie situaţia curentă a mediului şi a gestionării terenurilor în zona vizată, utilizând date cuantificate şi prezentând punctele forte şi punctele slabe, disparităţile existente, necesităţile şi lacunele, precum şi potenţialul în materie de dezvoltare rurală [Regulamentul (CE) nr.
Regulation (EC) No 1974/2006 states that each rural development programme must include a description of and justification for the different types of commitment of agri-environment payments based on their expected environmental impact in relation to environmental needs and priorities (Annex II). 
În Regulamentul (CE) nr. 1974/2006, se prevede că fiecare program de dezvoltare rurală trebuie să includă o descriere şi o justificare a diferitelor tipuri de angajamente aferente plăţilor de agromediu, din perspectiva impactului scontat al acestora asupra mediului, în raport cu necesităţile şi priorităţile ecologice (anexa II).
Regulation (EC) No 1698/2005 states that the progress, efficiency and effectiveness of rural development programmes in relation to their objectives should be measured by means of indicators relating to the baseline situation (Article 81(1)). 
În Regulamentul (CE) nr. 1698/2005, se prevede că progresul, eficienţa şi eficacitatea programelor de dezvoltare rurală, în raport cu obiectivele acestora, trebuie măsurate prin intermediul unor indicatori care să se raporteze la situaţia inițială [articolul 81 alineatul (1)].
Regulation (EC) No 1974/2006 states that, to measure progress in meeting the objectives of the rural development programme, indicative targets for output, result and impact indicators must be set for the period of implementation of the programme (Article 62(2)). 
În Regulamentul (CE) nr. 1974/2006, se prevede că, pentru măsurarea progresului în ceea ce priveşte îndeplinirea obiectivelor programului de dezvoltare rurală, trebuie stabilite ținte orientative pentru indicatorii de realizări imediate, indicatorii de rezultat şi indicatorii de impact, pentru perioada de implementare a programului [articolul 62 alineatul (2)].
The CMEF, implemented according to Article 80 of Regulation (EC) No 1698/2005, is drawn up in cooperation between the Commission and the Member States. 
Cadrul comun de monitorizare şi evaluare, implementat în conformitate cu articolul 80 din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005, este elaborat printr-un proces de cooperare între Comisie şi statele membre.
One of the key objectives of this monitoring system is to measure the results of the programmes: the CMEF handbook states that ‘indicators are used as tools to assess how far the expected objectives have been achieved by measures or whole programmes’. 
Unul din obiectivele-cheie ale acestui sistem de monitorizare este determinarea rezultatelor programelor: în ghidul referitor la acest cadru comun, se afirmă că„indicatorii reprezintă instrumente prin care se evaluează măsura în care obiectivele scontate au fost realizate, la nivelul măsurilor sau la nivelul de ansamblu al programului”.
Regulation (EC) No 1698/2005 states that each rural development programme must specify a limited number of additional indicators specific to that programme (Article 81(2)). 
În Regulamentul (CE) nr. 1698/2005, se prevede că în fiecare program de dezvoltare rurală trebuie să se definească un număr limitat de indicatori suplimentari specifici programului respectiv [articolul 81 alineatul (2)].
Regulation (EC) No 1698/2005 states that the Monitoring Committee may propose to the Managing Authority any adjustment or review of the programme aimed at achieving the objectives of the EAFRD or improving its management (Article 78(e)). 
Conform Regulamentului (CE) nr. 1698/2005, comitetul de monitorizare poate propune autorității de management orice adaptare sau reexaminare a programului care să permită realizarea obiectivelor FEADR sau ameliorarea gestionării sale [articolul 78 litera (e)].
Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? ANNEX II 53 Audit question (see paragraph 13) Audit criterion Explanation of the audit criterion Are farmers well supported through appropriate guidance and correct aid amounts? 
7/2011 – Este sprijinul pentru agromediu bine conceput şi bine gestionat? ANEXA II 53 Întrebare de audit (a se vedea punctul 13) Criteriu de audit Explicaţii cu privire la criteriul de audit Sunt fermierii sprijiniţi corespunzător, printr-o îndrumare adecvată şi prin ajutoare de valoare justă?
Guidance is provided to (potential) beneficiaries to help implementation or increases uptake rates. 
Beneficiarilor (potențialilor beneficiari) li se furnizează îndrumare, pentru a facilita implementarea acțiunilor sau pentru a creşte rata de absorbţie.
The Member State can demonstrate progress in the simplification of the system used to manage the agri-environment measures. 
Statul membru poate demonstra realizarea de progrese în materie de simplificare a sistemului utilizat pentru gestionarea măsurilor de agromediu.
The nature, timing and extent of the commitments and checks are clearly identified. 
S-au definit în mod clar natura, sfera şi reperele temporale ale angajamentelor şi controalelor.
The aid amounts are fully justified by data and studies from reliable sources. 
Valorile ajutoarelor sunt integral justificate de date şi studii din surse fiabile.
The aid amounts are correctly calculated and the calculation has been checked by an independent body from the Managing Authority. 
Valorile ajutoarelor sunt calculate corect, iar calculul a fost verificat de un organism care este independent de autoritatea de management.
The aid amounts are differentiated according to regional or local site conditions. 
Valorile ajutoarelor sunt diferenţiate în funcţie de condiţiile specifice regionale sau locale.
The aid amounts give the adequate incentive to expect an impact (result in the required uptake rates, avoid over-compensation). 
Valorile ajutoarelor au un nivel de atractivitate adecvat pentru obţinerea impactului scontat (permit obţinerea ratelor de participare dorite, evită compensarea excesivă).
Because agri-environment payments are voluntary for farmers, the latter need to be aware of environmental issues and how to apply the requirements of sub-measures they can implement. 
Deoarece participarea la plățile de agromediu este voluntară pentru fermieri, aceştia trebuie să fie la curent cu problemele privind mediul şi să ştie în ce mod să aplice cerințele submăsurilor pe care le pot implementa.
This criterion is based on a sound financial management principle. 
Acest criteriu are la bază un principiu de bună gestiune financiară.
A common criticism of agri-environment policy is that ‘the rules are complex’. 
O critică adusă frecvent politicii de agromediu vizează „complexitatea normelor”.
In view of simplification, there is a need to assess whether there is actually evidence of unnecessary complexity. 
În vederea unei eventuale simplificări, este necesar să se evalueze dacă există cu adevărat un nivel de complexitate mai ridicat decât ar fi necesar.
This criterion considers complexity with regard to the management system rather than at the level of the content of the agri-environment schemes themselves, since complex commitments may result in high environmental benefits. 
Acest criteriu vizează complexitatea de la nivelul sistemului de gestionare şi nu complexitatea de la nivelul conținutului schemelor de agromediu, deoarece angajamentele complexe pot conduce la beneficii ecologice substanțiale.
Regulation (EC) No 1975/2006 (OJ L 368, 23.12.2006, p. 
În Regulamentul (CE) nr. 1975/2006 (JO L 368, 23.12.2006, p.
74) states that the Member States must establish suitable methods and means for verifying the conditions for granting support for each support measure (Article 10(2)). 
74), se prevede că statele membre trebuie să instituie metode şi mijloace corespunzătoare pentru verificarea condițiilor de acordare a sprijinului, pentru fiecare măsură de sprijin [articolul 10 alineatul (2)].