natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tertiary education Glossary 07 Outcome: A change that arises from an intervention, normally relating to its objectives (e.g. trainees who have found employment, decrease in pollutants in treated waste water, decrease in travel time). 
Rezultat Schimbare care apare în urma unei interven ții și care este legată, de regulă, de obiectivele intervenției respective (de exemplu, participanți la cursuri care obțin un loc de muncă, reducerea cantității de poluanți din apele uzate epurate, diminuarea timpului de călătorie ca urmare a unor investiții etc.).
Outcomes may be expected or unexpected, positive or negative. 
Rezultatele pot fi așteptate sau neprevăzute, pozitive sau negative.
Executive 08 summary Investment in education is crucial for improving labour productivity, professional development and ultimately economic growth in the European Union. 
SINTEZĂ I. Investirea în educație este esențială pentru îmbunătățirea productivității muncii, a dezvoltării profesionale și, în cele din urmă, a creșterii economice în Uniunea Europeană (UE).
Moreover, the level of education attained has a direct link both to employability and to the quality of employment obtained. 
Mai mult, nivelul de educație al unei persoane are un impact direct atât asupra capacității sale de inserție profesională, cât și asupra calității locului de muncă obținut.
EU unemployment in recent years has been three times lower for those with tertiary education compared to those with lower secondary or less. 
Rata șomajului în UE în ultimii ani a fost de trei ori mai redusă în rândul persoanelor cu studii terțiare față de cele care nu au absolvit decât cel mult o formă de învățământ secundar inferior.
II Within the EU, education policy is a full and exclusive competence of Member States. 
În cadrul UE, politica în domeniul educației ține, în mod total și exclusiv, de competența statelor membre.
EU strategies are adopted in the form of Council conclusions, which are not legally binding for EU Member States. 
Strategiile UE în materie sunt adoptate sub formă de concluzii ale Consiliului, care nu sunt obligatorii din punct de vedere juridic pentru statele membre ale UE.
However, the Union has the competence to support, coordinate or supplement the actions of the Member States in the area of education. 
Cu toate acestea, Uniunea Europeană are competen ța de a sprijini, de a coordona sau de a completa acțiunile statelor membre în domeniul educației.
III Eurostat estimates that while 3 200 billion euro was spent on education in the EU Member States between 2007 and 2011, the overall level of expenditure on education slightly decreased between 2009 and 2013 in most of them. 
III. Potrivit estimărilor Eurostat, deși cheltuielile din domeniul educației efectuate de statele membre ale UE în perioada 2007-2011 s-au ridicat la 3 200 de miliarde de euro, nivelul global al acestor cheltuieli a scăzut ușor între 2009 și 2013 în majoritatea statelor membre.
IV While the amount of EU funding directly allocated to education is limited in comparison to national investment in this field, the ESF nevertheless contributed 33.7 billion euro to education measures over the 2007-2013 programme period. 
Chiar dacă cuantumul finanțării alocate în mod direct de UE sectorului educației este limitat în comparație cu investițiile naționale în acest domeniu, în perioada de programare 2007-2013, FSE a contribuit totuși cu 33,7 miliarde de euro la măsurile din acest sector.
For the 2014-2020 programme period, planned ESF allocations to education are significantly lower (with an estimated budget of up to 27.1 billion euro). 
Pentru perioada de programare 2014-2020, alocările planificate pentru sectorul educației în cadrul FSE sunt considerabil mai mici (cu un buget estimat de până la 27,1 miliarde de euro).
VThe EU’s education objectives are outlined in the Education and Training 2010, Education and Training 2020 and Europe 2020 strategic frameworks. 
V. Obiectivele UE în materie de educație sunt prezentate în cadrele strategice „Educație și formare profesională 2010”, „Educație și formare profesională 2020” și Europa 2020.
Our audit assessed whether the objectives had been adequately considered in the operational programmes (OPs) and related projects for 2007-2013 and in the design of OPs for the 2014-2020 programme period. 
În cadrul acestui audit, Curtea a evaluat dacă obiectivele în materie de educație ale UE au fost luate în considerare în mod adecvat în programele opera ționale și în proiectele aferente în 8 perioada 2007-2013, precum și la conceperea programelor operaționale pentru perioada de programare 2014-2020.
VI During the audit we reviewed 37 ESF OPs from the 2007-2013 programme period, which represent about 28 billion euro or 83 % of the total ESF allocation to education. 
În cursul auditului, Curtea a examinat 37 de programe operaționale din cadrul FSE pentru perioada de programare 2007-2013, care reprezintă aproximativ 28 de miliarde de euro sau 83 % din suma totală alocată din FSE pentru educa ție.
In addition, we visited five Member States’ authorities (Germany, France, Italy, Portugal and Romania) and examined a sample of projects. 
De asemenea, Curtea a vizitat autoritățile din cinci state membre (Germania, Franța, Italia, Portugalia și România) și a examinat un eșantion de proiecte.
For the 2014-2020 programme period, we reviewed five partnership agreements and eight OPs, which represent about 7 billion euro of the ESF allocation to education. 
Pentru perioada de programare 2014-2020, Curtea a examinat cinci acorduri de parteneriat și opt programe operaționale, ceea ce reprezintă aproximativ 7 miliarde de euro din alocarea FSE pentru educație.
Executive summary 09 VII Overall, we concluded that EU education objectives have been adequately considered in the 2007-2013 OPs. 
Per ansamblu, Curtea a concluzionat că obiectivele UE în materie de educație au fost luate în considerare în mod adecvat în cadrul programelor opera ționale aferente perioadei 2007-2013.
However, for some OPs, there were elements of the intervention logic which were not described, and there were shortcomings in the monitoring tools framework. 
Cu toate acestea, în anumite programe operaționale, unele elemente ale logicii de intervenție nu erau descrise și existau deficiențe la nivelul cadrului instrumentelor de monitorizare.
In addition, the performance of audited projects could not be systematically demonstrated due to a lack of quantified objectives and performance indicators. 
În plus, performan ța proiectelor auditate nu a putut fi demonstrată în mod sistematic, din cauza lipsei unor obiective cuantificate și a unor indicatori de performanță.
For the majority of the OPs reviewed which were subject to a change in the financial allocation, clear explanations about the implications of the change of the financial allocations for the related target values were missing. 
Pentru majoritatea dintre acele programe operaționale examinate care au făcut obiectul unei modificări la nivelul alocărilor financiare, nu existau explicații clare cu privire la implicațiile pe care modificările respective le aveau la nivelul valorilor-țintă urmărite.
VIII Regarding the design of 2014-2020 OPs, we found that EU education objectives have been adequately considered, with improvements in the description of the intervention logic. 
În ceea ce privește conceperea programelor operaționale pentru perioada 2014-2020, Curtea a constatat că obiectivele UE în domeniul educației au fost luate în considerare în mod adecvat, aducându-se îmbunătățiri în ceea ce privește descrierea logicii de intervenție.
However, there are still some weaknesses in the framework which may have an impact on performance monitoring and reporting at OP and project level. 
Cu toate acestea, cadrul de performanță prezintă în continuare anumite deficiențe care ar putea avea un impact asupra monitorizării și raportării performanței la nivel de program operațional și la nivel de proiect.
In addition, there is not always a clear link between education measures and their impact on employability. 
În plus, nu există întotdeauna o legătură clară între măsurile din domeniul educației și impactul acestora asupra capacității de inserție profesională. 9
IX We recommend that: (a) During the preparation of the next programme period, the Commission should consider specifying the result indicator(s) on outcomes for which baseline and target values should be set for each investment priority. (b) For the 2014-2020 programme period: (i) Where modifications to OPs are requested by Member States, the Commission should: ο encourage the establishment of a clear link between OPs’ investment priorities and appropriate quantified and measurable result indicators; ο ensure that Member States provide explanations for the reprogramming of financial allocations, including both qualitative and quantitative information on the expected change in output and results indicators. (ii) Member States should ensure that: ο there is a clear link between the selected projects and the achievement of EU education objectives embedded in the OP; ο appropriate result indicators are put in place to demonstrate the actual effects of the project on the final participants in a systematic manner and to monitor progress towards achieving the OPs’ education objectives. (iii) Where relevant, the Commission and the Member States should better target OPs’ funding on measures which reinforce the link between education and employment, and should ensure that outcomes are monitored appropriately. 
Curtea formulează următoarele recomandări: (a) În cursul pregătirii perioadei de programare următoare, Comisia ar trebui să aibă în vedere specificarea indicatorului (indicatorilor) de rezultat în legătură cu care ar trebui stabilite valori de referință și valori-țintă în cadrul fiecărei priorități de investiții. (b) Pentru perioada de programare 2014-2020: (i) o o (ii) o o (iii) În cazul în care statele membre solicită aducerea unor modificări la nivelul programelor operaționale, Comisia ar trebui: să încurajeze stabilirea unei legături clare între prioritățile de investiții din cadrul programelor operaționale și o serie de indicatori de rezultat corespunzători, cuantificați și măsurabili; să se asigure de faptul că statele membre furnizează explica ții cu privire la reprogramarea alocărilor financiare, inclusiv informații calitative și cantitative cu privire la schimbările preconizate la nivelul indicatorilor de realizare și al celor de rezultat.
Introduction 10 The role of education 01 Investment in education is crucial for improving labour productivity, professional development and, ultimately, economic growth in the European Union. 
INTRODUCERE Rolul educației 1. Investirea în educație este esențială pentru îmbunătățirea productivității muncii, a dezvoltării profesionale și, în cele din urmă, a creșterii economice în Uniunea Europeană (UE).
A person’s level of education has a direct link both to employability and to the quality of job obtained. 
Nivelul de educație al unei persoane are un impact direct atât asupra capacității de inserție profesională, cât și asupra calității locului de muncă obținut.
It is related to individual earnings and even more closely to unemployment levels. 
Nivelul de educație influențează în mod direct nu doar veniturile individuale, ci și, într-o măsură chiar mai mare, nivelurile șomajului.
As shown in Figure 1, EU unemployment in recent years has been three times lower for those with tertiary education compared to those with lower secondary or less. 
După cum se arată în figura 1, rata șomajului în UE în ultimii ani a fost de trei ori mai redusă în rândul persoanelor cu studii ter țiare față de cele care nu au absolvit decât cel mult o formă de învățământ secundar inferior.
Unemployment rate by educational attainment in the EU 25 % 20 % 15 % 10 % 5% 0% Source: Eurostat. 
11 Figura 1 - Rata șomajului în funcție de nivelul de instruire în UE 25 % 20 % 15 % 10 % 5% 0% 2002 2004 Sursa: Eurostat.
Lower secondary education or less Average Upper secondary education Tertiary education 2002 2004 2006 2008 2010 2012 2014 1 European Expert Network on Economics of Education (EENEE), ‘The economic case for education’, December 2014 and OECD, ‘Education at a glance 2015 — OECD indicators’, 2015. 
1 Cel mult ciclul inferior din cadrul învă ță mâ ntul ui secundar Media Inclusiv ciclul superior din cadrul învă ță mâ ntul ui secundar Învățământterțiar 2006 2008 2010 2012 2014 Rețeaua europeană de experți în economia educației (EENEE), The Economic Case for Education, decembrie 2014 și OCDE, Education at a Glance 2015 – OECD Indicators, 2015.
Unemployment rate (15-64 years old) Figure 1 
Rata șomajului (în rândul persoanelor cu vârsta cuprinsă între 15 și 64 de ani)
Introduction 11 Education and the EU 02 One of the founding principles of the EU is promoting knowledge by giving EU citizens ‘wide access to education and through its continuous updating’2. 
Educația și UE 2. Unul dintre principiile fondatoare ale UE este promovarea cuno ștințelor cetățenilor UE prin extinderea „accesului la educație și prin actualizarea permanentă a cunoștințelor”2.
Within the EU, education policies are a full and exclusive competence of Member States. 
În cadrul UE, politicile din domeniul educației țin, în mod total și exclusiv, de competența statelor membre.
EU strategies are adopted in the form of Council conclusions, which are not legally binding for EU Member States (‘soft law’). 
Strategiile UE în materie sunt adoptate sub formă de concluzii ale Consiliului, care nu sunt obligatorii din punct de vedere juridic pentru statele membre ale UE (ele reprezintă instrumente juridice neobligatorii).
These conclusions are political statements by the Council that lay the foundations for cooperation between two or more Member States in a defined area. 
Aceste concluzii constituie declara ții politice ale Consiliului, care pun bazele cooperării între două sau mai multe state membre într-un anumit domeniu.
In addition, ‘The Union shall contribute to the development of quality education by encouraging cooperation between Member States and, if necessary, by supporting and supplementing their action, while fully respecting the responsibility of the Member States for the content of teaching and the organisation of education systems and their cultural and linguistic diversity’4. 
În plus, „Uniunea contribuie la dezvoltarea unei educații de calitate, prin încurajarea cooperării dintre statele membre și, în cazul în care este necesar, prin sprijinirea și completarea acțiunii acestora, respectând pe deplin responsabilitatea statelor membre față de conținutul învățământului și de organizarea sistemului educațional, precum și diversitatea lor culturală și lingvistică”4.
04 In 2000, the Heads of State or Government approved the Lisbon strategy5, which had the aim of making the EU ‘the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion’ by 2010. 
În 2000, șefii de stat și de guvern au aprobat Strategia de la Lisabona5, care avea obiectivul de a ajuta UE „să devină cea mai dinamică și competitivă economie din lume bazată pe cunoaștere [...], capabilă de creștere economică durabilă, cu locuri de muncă mai multe și mai bune și cu o mai puternică coeziune socială” până în 2010.
2 Preamble of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU). 
2 3 4 5 Preambulul la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE).
5 European Council of 23-24 March 2000. 
Consiliul European din 23 și 24 martie 2000.
Introduction 12 06 In 2009, the Council adopted7 an updated strategic framework for European cooperation in education and training known as ‘Education and Training 2020’ – ET 2020, building on the progress made under the ‘ET 2010’. 
În 2009, Consiliul a adoptat7 un cadru strategic actualizat pentru cooperare europeană în domeniul educației și formării profesionale, intitulat „Educație și formare profesională 2020 - ET 2020”, pe baza progreselor înregistrate în cadrul programului „Educa ție și formare profesională 2010 - ET 2010”.
07 In 2010, the Europe 2020 strategy8 for jobs and smart, sustainable and inclusive growth was adopted by the Council. 
În 2010, Consiliul a adoptat Strategia Europa 2020 pentru ocuparea for ței de muncă și pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii8.
It identifies five measurable EU headline targets for 2020 that were translated into national targets and trajectories. 
Aceasta identifică cinci obiective principale măsurabile ale UE pentru 2020, care au fost transpuse în obiective și traiectorii naționale.
These targets encompass education objectives. 
Aceste obiective se referă, printre altele, și la domeniul educației.
08 The EU education objectives have remained relatively stable and prominent on the EU agenda. 
Obiectivele în materie de educație ale UE au rămas relativ aceleași și continuă să ocupe un loc important pe agenda UE.
Based on the above-mentioned strategic documents, the EU education objectives considered for the purpose of this report are: ο reduction of the number of early school leavers; ο increase of tertiary education attainment; ο increase of the participation in lifelong learning; ο reduction of the number of low achievers in basic skills; ο increase of the participation in early childhood education; ο increase of the participation in higher education in the field of mathematics, science and technology; and ο increase of upper secondary education attainment. 
Pe baza documentelor strategice menționate la punctele anterioare, obiectivele în materie de educație ale UE luate în considerare în scopul prezentului raport sunt următoarele: • 6 7 8 diminuarea ratei abandonului școlar timpuriu; Concluziile Consiliului din 5 mai 2003 privind nivelurile de referință pentru performanța medie europeană în domeniile educației și formării profesionale (criterii de referință)] (JO C 134, 7.6.2003, p.
7 Council Conclusions of 12 May 2009 on a strategic framework for European cooperation in education and training (‘ET 2020’) (OJ C 119, 28.5.2009, p. 
13 Concluziile Consiliului din 12 mai 2009 privind un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale („ET 2020”) (JO C 119, 28.5.2009, p.
8 European Council of 17 June 2010, Conclusions further to COM(2010) 2020 final of 3 March 2010 ‘EUROPE 2020 A strategy for smart, sustainable and inclusive growth’. 
Concluziile Consiliului European din 17 iunie 2010 ca urmare a documentului COM(2010) 2020 final din 3 martie 2010: „EUROPA 2020 – O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii”.
Introduction 13 EU objectives in the field of education Area covered Education and Training 2010 May 2003 Education and Training 2020 May 2009 Europe 2020 June 2010 Objectives to be reached by 2010 at EU level Objectives to be reached by 2020 at EU level Early school leavers The share of early leavers from education and training should be less than 10 % The share of early leavers from education and training should be less than 10 % Tertiary education attainment (ISCED 5-8) Not mentioned The share of 30-34 year old with tertiary educational attainment should be at least 40 % Lifelong learning At least 12.5 % of adults (25-64 years old) should participate to lifelong learning At least 15 % of adults (25-64 years old) should participate to lifelong learning No new targets set Low achievers in basic skills The percentage of low-achieving 15 year olds in reading literacy should have decreased by at least 20 % compared to 2000 The share of low-achieving 15-year olds in reading, mathematics and science should be less than 15 % Early childhood education (ISCED 0) Not mentioned At least 95 % of children between 4 years old and the age for starting compulsory primary education should participate in early childhood education Mathematics, science and technology The total number of graduates in mathematics, science and technology should increase by at least 15 % (from 2003 to 2010), while at the same time, the level of gender imbalance should decrease No new targets set Upper secondary education attainment (ISCED 3) At least 85 % of 22 year olds should have completed upper secondary education Table 1 
14 Tabelul 1 - Obiectivele stabilite la nivelul UE în domeniul educației 15 Domeniu vizat Educație și formare profesională 2010 mai 2003 Educație și formare profesională 2020 mai 2009 Strategia Europa 2020 iunie 2010 Obiectivele care trebuie atinse până în 2010 la nivelul UE Obiectivele care trebuie atinse până în 2020 la nivelul UE Rata abandonului școlar timpuriu Rata abandonului școlar timpuriu din sistemele de educație și formare profesională ar trebui să scadă sub nivelul de 10 %.
Introduction 14 10 Figures 2 and 3, for the visited Member States9, show the trend in the reduction of the number of early school leavers and in the increase in tertiary education attainment. 
În figurile 2 și 3 se indică, pentru statele membre vizitate9, tendința în ceea ce privește reducerea ratei abandonului școlar timpuriu și creșterea procentului de absolvenți ai unei forme de învățământ terțiar.
In Portugal, a 2009 reform made it compulsory to remain in education until the age of 18, the age at which students normally attain an upper secondary education qualification. 
În Portugalia, reforma din 2009 prevedea continuarea obligatorie a studiilor până la vârsta de 18 de ani, vârstă la care, în general, tinerii încheie ciclul de învățământ secundar superior.
This has contributed significantly to the reduction in early school leaving. 
Acest lucru a contribuit în mod semnificativ la diminuarea ratei de abandon școlar timpuriu.
Early school leavers in the EU1 45 % 40 % 35 % 30 % 25 % 20 % 15 % 10 % 5% 0 % EU (28 countries) Germany France Italy Portugal Romania EU target: below 10 % 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Tertiary education attainment in the EU1 50 % 45 % 40% 35 % 30 % 25% 20 % 15 % 10 % 5% 0% EU target: above 40 % EU (28 countries) Germany France Italy Portugal Romania 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 1 EU target is not necessarily the same as the specific national targets set. 
45 % 40 % 35 % 30% 25 % 20 % 15 % 10 % 5% 0% UE-28 Germania Franța Italia Portugalia România Ținta la nivelul UE: sub 10 % 16 Figura 2 - Rata abandonului școlar timpuriu în UE1 1 național. 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Obiectivul stabilit la nivelul UE nu este neapărat identic cu obiectivele specifice fixate la nivel Sursa: Eurostat.
9 Germany, France, Italy, Portugal and Romania. 
9 Germania, Franța, Italia, Portugalia și România.
Introduction 15 11 For information purposes, the progress made during the period 2006-2015 by all 28 Member States towards reaching these Europe 2020 targets is shown in Annex I. 12 Education is one of the biggest expenditure items in the Member States’ national budgets. 
Progresele realizate în perioada 2006-2015, în toate cele 28 de state membre, în ceea ce privește atingerea acestor obiective ale Strategiei Europa 2020 sunt prezentate, cu titlu informativ, în anexa I. 12. Sectorul educației constituie unul dintre cele mai importante elemente de cheltuieli în cadrul bugetelor naționale ale statelor membre.
Overall, Eurostat, the Commission’s statistical service, estimates that 3 200 billion euro were spent on education by the EU Member States between 2007 and 2011. 
Direcția Generală Eurostat din cadrul Comisiei Europene estimează că, în ansamblu, în perioada 2007-2011, s-au cheltuit 3 200 de miliarde de euro în materie de educa ție în statele membre ale UE.
13 Despite various calls from the Commission for Member States to protect investment in growth-friendly policies, such as education, the level of expenditure on education, as a share of gross domestic product, decreased slightly between 2009 and 201310 in most Member States (see Table 2). 
În pofida îndemnului adresat în mai multe rânduri de Comisie statelor membre să protejeze investițiile în politici favorabile creșterii, cum ar fi educația, nivelul cheltuielilor în materie de educație, ca procent din produsul intern brut, a scăzut ușor între 2009 și 201310, în majoritatea statelor membre (a se vedea tabelul 2).