natgillin/translations-raw huggingface dataset:
170 In Latvia and Romania, competitiveness gains98 were significant and explain why the trade balance had been above initial forecasts since 2010. The gains are also illustrated by these two countries’ increased share of global exports. 
170 În Letonia și în România, câștigurile în materie de competitivitate98 au fost considerabile și explică de ce, începând cu 2010, balanța comercială a depășit previziunile inițiale. Aceste câștiguri sunt ilustrate, în egală măsură, de creșterea cotei acestor două țări din exporturile mondiale.
171 The other three countries had lower than expected competitiveness gains, and in all three the share of global exports had fallen since 2008. 
171 Celelalte trei țări au înregistrat câștiguri mai puțin importante decât se preconizase în materie de competitivitate și cota lor din exporturile mondiale a scăzut începând cu anul 2008.
Hungary’s and Portugal’s exports were below the initial forecasts, but Irish exports exceeded what was forecast99. 
În Ungaria și în Portugalia, exporturile au fost sub nivelul previziunilor inițiale, însă, în Irlanda, exporturile au depășit previziunile99.
172 In Portugal and Hungary the trade balance adjustment was more or less in line with projections, but this was achieved only because both exports and imports were below the level initially expected. 
172 În Portugalia și în Ungaria, ajustarea balanței comerciale a fost mai mult sau mai puțin în concordanță cu previziunile, dar acest lucru se datorează doar faptului că atât exporturile, cât și importurile s-au situat sub nivelul preconizat inițial.
Around 80 % of this unexpected contraction in imports can be explained by GDP underperformance. 
Aproximativ 80 % din această contracție neașteptată a importurilor poate fi explicată de contracția PIB-ului.
Nevertheless, even for these two countries some competitiveness gains are apparent; for instance the ratio of exports to GDP increased compared with the pre-programme period. 
Acestea fiind zise, anumite câștiguri în materie de competitivitate sunt vizibile și în cazul acestor două țări: de exemplu, ponderea exporturilor din PIB a crescut în comparație cu perioada anterioară programelor.
Internal devaluation worked through the adjustment of the wages of the newly hired 173 Internal devaluation was a key element of macroeconomic strategy in three countries (Latvia, Ireland and Portugal). 
Devalorizarea internă s-a realizat prin intermediul ajustării salariilor noilor angajați 173 Devalorizarea internă a constituit un element esențial al strategiei macroeconomice în trei dintre cele cinci state membre (Letonia, Irlanda și Portugalia).
This is a set of policies designed to restore international competitiveness, mainly by reducing prices or labour costs100. 
Devalorizarea internă reprezintă un ansamblu de politici menite să restabilească competitivitatea pe plan internațional, în principal prin reducerea prețurilor sau a costurilor cu forța de muncă100.
Public-sector pay and job reductions are expected to be followed by private-sector pay cuts. 
Se preconizează că reducerea salariilor și a locurilor de muncă din sectorul public vor fi urmate de reduceri salariale în sectorul privat.
This should occur because public-sector adjustments free up resources, thus increasing labour availability for the private sector and depressing pay levels in the economy at large. 
Acest lucru ar trebui să se întâmple deoarece ajustările realizate în sectorul public eliberează resurse și sporesc astfel disponibilitatea forței de muncă pentru sectorul privat, lucru care duce la scăderea nivelului remunerațiilor în economie în general.
Reduced aggregate demand should contribute to the price and wage adjustment in the economy. 
Diminuarea cererii agregate ar trebui să contribuie la ajustarea prețurilor și a nivelului salarial în cadrul economiei.
In absence of national currencies, internal devaluation is a key strategy for adjustment of price levels within a currency union. 
În condițiile în care țările nu dispun de o monedă proprie, devalorizarea internă reprezintă o strategie esențială pentru ajustarea nivelurilor prețurilor în cadrul unei uniuni monetare.
98 As indicated by various macroeconomic indicators of competitiveness, such as the real effective exchange rate, real unit labour costs and labour productivity, as well as composite indicators such as the global competitiveness ranking. 
98 Demonstrate de o serie de indicatori macroeconomici ai competitivității, cum ar fi rata reală efectivă de schimb, costul unitar real al muncii și productivitatea muncii, precum și indicatori sintetici (cum ar fi poziția deținută în clasamentul mondial al competitivității).
99 The main reason was that a large share of total Irish exports goes outside the euro area. 
99 Principala explicație rezidă în faptul că o parte importantă din volumul total al exporturilor din această țară merge către țările din afara zonei euro.
Ireland therefore benefited from the euro’s depreciation against the US dollar, which was not part of the initial programme forecast. 
Irlanda a beneficiat, așadar, de pe urma deprecierii monedei euro față de dolarul american, fenomen care nu fusese luat în calcul în previziunile inițiale ale programului.
The euro's depreciation also increased the value of imports to Ireland. 
Pe de altă parte, deprecierea monedei euro a crescut și valoarea importurilor realizate de către Irlanda.
The import content of Ireland’s exports — the proportion of exports produced using imports of intermediate goods and services — is high, at around 50%. 
Conținutul de importuri observat în exporturile realizate de către Irlanda – cu alte cuvinte, proporția de bunuri și servicii exportate care au fost produse cu ajutorul unor bunuri și servicii intermediare importate – este ridicată, apropiindu-se de 50 %.
100 The Commission defines internal devaluation as policies aiming ‘to reduce domestic prices either by affecting relative export-import prices or by lowering domestic production costs and thereby yielding a real exchange rate depreciation.’ 
100 Comisia definește devalorizarea internă ca o politică de a reduce prețurile pe plan intern fie operând asupra prețurilor privind exporturile sau importurile, fie prin scăderea costurilor de producție de la nivel național, lucru care generează așadar o depreciere a cursului de schimb real.
Source: European Commission: Quarterly report on the euro area, III/2011, Volume 10, p. 
Sursa: Comisia Europeană: Quarterly Report on the Euro Area (Raportul trimestrial privind zona euro), III/2011, volumul 10, p.
Part IV — Programmes met their objectives 69 174 In Latvia, internal devaluation worked mainly by affecting the pay of newly hired workers, while the salaries of incumbent workers in the private sector hardly declined at all. 
Partea IV - Programele și-au atins obiectivele 69 174 În Letonia, devalorizarea internă s-a materializat în principal prin diminuarea remunerațiilor oferite lucrătorilor nou angajați, în timp ce salariile lucrătorilor deja angajați din sectorul privat nu au scăzut aproape deloc.
Part of the wage adjustment happened through the adjustment of undeclared wages, but the magnitude was limited (see Box 11). 
Ajustarea salarială a avut loc parțial prin ajustarea salariilor nedeclarate, însă amploarea acesteia a fost limitată (a se vedea caseta 11).
The impact of internal devaluation on pay levels in Latvia Internal devaluation was regarded as a key pillar of the Latvian adjustment. 
Impactul devalorizării interne asupra nivelurilor de remunerare în Letonia În Letonia, devalorizarea internă era considerată a fi unul dintre pilonii fundamentali ai ajustării.
One reason why internal devaluation was expected to work was the belief that the labour market is particularly flexible. 
Unul dintre motivele pentru care se preconiza că devalorizarea internă va funcționa era convingerea că piața forței de muncă este deosebit de flexibilă.
In practice the reduction observed in private-sector pay was relatively small101. 
În practică, reducerea salarială care a fost observată în sectorul privat a fost relativ modestă101.
While wage growth slowed quite rapidly in both the public and private sectors as the crisis developed during 2008, turning negative in 2009102, both the depth and the duration of negative wage growth was much smaller in the private sector. 
Deși creșterea salariilor a încetinit destul de puternic atât în sectorul public, cât și în cel privat sub efectul evoluției crizei în cursul anului 2008, devenind chiar negativă în 2009102, magnitudinea creșterii negative a salariilor și durata acesteia au fost de proporții mult mai mici în sectorul privat.
The largest year-on-year decline in private-sector pay was 6.6 % (in October 2009), while the largest public-sector fall was just over 26 % (in November 2009). 
Contracția cea mai puternică de la un an la altul a remunerațiilor din sectorul privat a fost de 6,6 % (în octombrie 2009), în timp ce, în sectorul public, scăderea cea mai accentuată a fost de peste 26 % (în noiembrie 2009).
The aggregate wage dynamics do not capture the underlying process of the adjustment or allow for the possible explanation that it was partly located in the sphere of undeclared wage payments (‘envelope wages’). 
Dinamica masei salariale în ansamblu nu surprinde procesul subiacent ajustării sau ea poate sugera ca explicație posibilă a ajustării faptul că aceasta s-a produs parțial în sfera plăților salariale nedeclarate („salariile în plic”).
The analysis of data on individuals pay103 shows that the wages of workers hired during the recession were significantly lower than those enjoyed by incumbent workers, which hardly declined at all. 
Din analiza datelor privind salariile individuale103, reiese că salariile lucrătorilor care au fost angajați în timpul recesiunii au fost semnificativ inferioare celor de care beneficiau lucrătorii deja angajați, acestea cunoscând o diminuare aproape neglijabilă.
This result is consistent with evidence found in the relevant literature suggesting that wages at recruitment are more cyclical than those of incumbents and offer a mechanism for reducing costs. 
Acest rezultat este coroborat de probe identificate în literatura de specialitate, care sugerează că salariile la recrutare sunt mai ciclice decât salariile lucrătorilor deja angajați, oferind așadar o opțiune de reducere a costurilor.
Job cuts and an increase in the share of part-time work also played a part. 
Aici au jucat, de asemenea, un rol reducerea locurilor de muncă și creșterea ponderii locurilor de muncă cu fracțiune de normă.
The retrospective survey of employers gives evidence that the ‘true’ wage-cost decline was between 6 % and 11 % in 2008-2009 and almost flat (below 2 %) in 2009-2010. 
Sondajul realizat retrospectiv în rândul angajatorilor arată că scăderea „reală” a costurilor cu salariile s-a situat între 6 % și 11 % în perioada 2008-2009 și aproape a stagnat (situându-se sub 2 %) în perioada 2009-2010.
Therefore, the decline was larger than suggested by official statistics (growth by 1.3 % in 2009 and decline by 2.9 % in 2010). 
Astfel, descreșterea fost mai importantă decât o sugerau statisticile oficiale (care consemnau o creștere cu 1,3 % în 2009, urmată de o descreștere cu 2,9 % în 2010).
This indicates that the private-sector pay did respond to the recession, but the response was not sufficient to prevent a large and prolonged fall in employment. 
Aceasta indică faptul că nivelul de remunerare în sectorul privat a reacționat la recesiune, însă reacția nu a fost suficientă pentru a preveni o scădere importantă și prelungită în ocuparea forței de muncă.
Source: ECA, based on a study by Andrejs Semjonovs, Alf Vanags and Anna Zasova, What happened to wages in Latvia’s ‘internal devaluation’?, Baltic International Centre for Economic Policy Studies. 
Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza unui studiu realizat de Andrejs Semjonovs, Alf Vanags și Anna Zasova: What happened to wages in Latvia’s ‘internal devaluation’?, Baltic International Centre for Economic Policy Studies (Centrul Baltic Internațional pentru Studii de Politică Economică).
101 It is the private sector, and in particular the tradable sector, where wage developments determine competitiveness. 
101 Modul în care evoluează competitivitatea este influențat în primul rând de variațiile salariilor din sectorul privat, în special din sectorul comercial.
102 March 2009 in the public sector and July in the private sector. 
102 În martie 2009 în sectorul public și în luna iulie în sectorul privat.
103 Anonymised records from the Latvian State Social Insurance Agency. Box 11 
103 Date anonimizate primite de la Agenția de Asigurări Sociale din Letonia. Caseta 11
Part IV — Programmes met their objectives 70 Foreign exchange loans remained a challenge 175 A common denominator in all three balance-of-payment countries was the high ratio of foreign currency loans to total outstanding loans. 
Partea IV - Programele și-au atins obiectivele 70 Problema creditelor în valută a rămas o provocare 175 Un numitor comun în toate cele trei țări care au beneficiat de asistență pentru balanța de plăți l-a constituit ponderea ridicată a creditelor în monedă străină din volumul total al creditelor în derulare.
176 During the crisis, central banks could not let the domestic currency depreciate to restore external competitiveness. 
176 Pe timpul crizei, băncile centrale nu puteau permite ca moneda națională să se deprecieze pentru a redresa competitivitatea pe plan extern.
The concern was that depreciation might curb the capacity of borrowers to service their debts in foreign currencies and hence affect the stability of the financial system, which would offset the economic benefits of the policy104. 
Preocuparea care exista era că deprecierea ar putea reduce capacitatea debitorilor de a onora serviciul datoriei lor în valută și ar putea afecta, prin urmare, stabilitatea sistemului financiar, lucru care ar fi anulat beneficiile economice ale politicii în cauză104.
Owing to the high level of foreign currency lending, countries also tended to lose more international reserves during the crisis105. 
Pe deasupra, din cauza nivelului ridicat al creditelor denominate în valută, țările respective au avut tendința de a pierde o parte mai mare din rezervele internaționale în timpul crizei105.
177 Although these issues extensively affected the available policy choices, the EU’s financial assistance did not include any conditions for the national authorities to address the management of domestic lending in foreign currencies. 
177 În ciuda influenței considerabile a acestor probleme asupra gamei de opțiuni de politică disponibile, programele de asistență financiară acordată de UE nu au impus autorităților naționale condiții prin care să se abordeze problema gestionării creditelor interne denominate în valută.
178 During the programmes, the total value of foreign currency loans remained a concern106. 
178 Pe parcursul programelor, valoarea totală a creditelor în valută a rămas un motiv de îngrijorare106.
In Romania, foreign currency private-sector borrowing overtook borrowing in the domestic currency. 
În România, împrumuturile contractate de sectorul privat în valută au depășit volumul împrumuturilor contractate în moneda națională.
The share of foreign currency borrowing started to decline in 2012 in Hungary, but not until 2014 in Romania. 
Ponderea creditelor în valută a început să scadă în 2012 în Ungaria, însă abia în 2014 în România.
104 This challenge was also recognised by the European Systemic Risk Board, in its Recommendation 2011/1, as the risk of ‘hindered monetary policy transmission channels’ stemming from high domestic lending in foreign currencies. 
104 Această dilemă a fost recunoscută și de către Comitetul european pentru risc sistemic, în Recomandarea sa 2011/1, în care se menționează riscul de „obstrucționare a canalelor de transmisie a politicii monetare” pe care îl prezintă o pondere ridicată a creditelor interne denominate în valută.
105 Recommendation 2011/1 of the European Systemic Risk Board. 
105 Recomandarea 2011/1 a Comitetului european pentru risc sistemic.
106 For example, at the end of June 2013 the Hungarian central bank considered the exposure of households and small and medium-sized enterprises to foreign exchange rates to be very high. 
106 De exemplu, la sfârșitul lunii iunie 2013, Banca Centrală a Ungariei considera ca fiind foarte ridicată expunerea persoanelor fizice și a IMM-urilor la cursurile de schimb valutar.
Conclusions and 71 recommendations Pre-crisis surveillance 179 Before the crisis there was already an EU framework geared towards monitoring the public budgets in the Member States. 
Concluzii și recomandări 71 Supravegherea în perioada anterioară crizei 179 UE dispunea, încă înainte de criză, de un cadru ce viza monitorizarea bugetelor publice ale statelor membre.
Warning the Council about mounting fiscal imbalances was the Commission’s responsibility. 
Responsabilitatea de a avertiza Consiliul cu privire la dezechilibrele bugetare aflate în creștere revenea Comisiei.
180 The Commission fell short in its task of assessing fiscal imbalances in the run-up to the crisis, when it estimated public budgets to be stronger that they actually turned out to be. 
180 Comisia a eșuat în misiunea sa de evaluare a dezechilibrelor bugetare în perioada premergătoare crizei, supra-estimând soliditatea bugetelor publice ale statelor.
One key weakness of the Commission’s assessments prior to 2009 was the lack of reporting on the build-up of contingent public-sector liabilities, which often became real liabilities during the crisis. 
Unul dintre principalele neajunsuri ale evaluărilor realizate de Comisie înainte de 2009 a fost lipsa de informații cu privire la acumularea de datorii contingente ale administrației publice, care, adesea, s-au materializat în datorii reale în timpul crizei.
Nor did the Commission pay sufficient attention to the link between large foreign financial flows, the health status of banks and, ultimately, government finances. 
De asemenea, Comisia nu a acordat o atenție suficientă legăturii dintre marile fluxuri de capital străin, starea de sănătate a băncilor și, în ultimă instanță, finanțele publice.
These surveillance failings meant that the Commission found itself unprepared for the task of programme management when requests for financial assistance started to arrive (see paragraphs 35 to 47). 
Ca urmare a acestor deficiențe la nivelul supravegherii, Comisia s-a trezit nepregătită pentru sarcina de a gestiona programele de asistență financiară atunci când au început să sosească solicitările în acest sens (a se vedea punctele 35-47).
Programme management processes 181 The Commission managed to take on its new programme management duties, which included holding talks with the national authorities, preparing programme forecasts and financing gap estimates and identifying the necessary reforms. 
Procesele de gestionare a programelor 181 Comisia a reușit să își asume noile sarcini de gestionare a programelor, care au inclus discuții cu autoritățile naționale, elaborarea previziunilor aferente programelor și a estimărilor referitoare la deficitul de finanțare, precum și identificarea reformelor necesare.
Given the initial time constraints and lack of prior experience, this was an achievement (see paragraphs 45 to 50). 
Având în vedere constrângerile de timp inițiale și lipsa unei experiențe anterioare, această etapă a fost un succes (a se vedea punctele 45-50).
182 The Commission was thorough in obtaining the necessary information. 
182 Comisia a dat dovadă de rigurozitate în obținerea informațiilor necesare.
It increasingly marshalled internal expertise and engaged with a wide range of stakeholders in the beneficiary countries. 
Ea a mobilizat din ce în ce mai multă expertiză internă și a implicat o gamă largă de părți interesate în țările beneficiare.
However, the Commission did not mobilise the same degree of expertise in 2008 and 2009 as it did later in connection with the euro area programmes, nor could it easily acquire external expertise. 
Cu toate acestea, în 2008 și în 2009, Comisia nu a mobilizat expertiză la același nivel ca mai târziu, în cadrul programelor destinate țărilor din zona euro, și nici nu a reușit să își procure cu ușurință expertiză externă.
The Commission’s human resources policy was not designed to deal with such a large and important European project as the resolution of the sovereign debt crisis clearly was (see paragraphs 52 to 54). 
Politica de resurse umane a Comisiei nu era concepută să facă față unui proiect atât de vast și de important la scară europeană cum s-a dovedit a fi cel de soluționare a crizei datoriilor suverane (a se vedea punctele 52-54).
Conclusions and recommendations 72 Recommendation 1 The Commission should establish an institution-wide framework allowing rapid mobilisation of appropriate human resources and expertise available in the different parts of the Commission or outside the Commission if a financial assistance programme emerges. 
Concluzii și recomandări 72 Recomandarea 1 Atunci când se conturează un program de asistență financiară, Comisia ar trebui să stabilească, la nivelul instituției, un cadru care să permită mobilizarea rapidă a unui nivel adecvat de resurse umane și de expertiză, atât din cadrul diverselor sale servicii, cât și din afara instituției.
In relation to Regulation (EU) No 472/2013 of the European Parliament and of the Council, the Commission should develop procedures for the enhanced surveillance and management of possible new financial assistance programmes. 
În conformitate cu dispozițiile Regulamentului (UE) nr. 472/2013 al Parlamentului European și al Consiliului, Comisia ar trebui să elaboreze proceduri pentru o supraveghere mai strictă și pentru gestionarea unor eventuale noi programe de asistență financiară.
The procedures should explicitly cover the scenario where these activities will be carried out by the EU institutions only. 
Procedurile respective ar trebui să acopere în mod expres scenariul în care aceste activități ar fi derulate în exclusivitate de către instituțiile UE.
Quality control was limited mainly to reconciling the various parts of the forecasts, with no inquiry by management into the reasoning behind the forecasting assumptions. 
Controlul calității s-a limitat în principal la reconcilierea diferitelor părți ale previziunilor, fără ca raționamentele de la baza ipotezelor să fie examinate de către conducere.
It was very difficult to assess the plausibility of key assumptions such as fiscal multipliers, not only in any subsequent review but also, by management, during the actual production of forecasts (see paragraphs 55 to 70). 
Plauzibilitatea ipotezelor-cheie, cum ar fi multiplicatorii bugetari, a fost foarte dificil de estimat nu numai cu ocazia evaluărilor ulterioare, ci și de către cadrele de conducere, în cursul elaborării efective a previziunilor (a se vedea punctele 55-70).
Recommendation 2 Programme teams should be required to record systematically the key assumptions made and work done in preparing forecasts. 
Recomandarea 2 Echipele de program ar trebui să aibă obligația de a consemna în mod sistematic ipotezele-cheie aplicate și activitățile pe care le-au desfășurat în vederea elaborării previziunilor.
The Commission should put in place tools to facilitate documentation. 
Comisia ar trebui să introducă instrumente prin care să se faciliteze documenta-rea.
This can include the automatic logging of changes made by forecasters. 
Printre acestea se poate include înregistrarea automată a oricăror modificări operate de personalul care întocmește previziunile.
Quality control procedures should incorporate more checks on the key underlying assumptions and parameters chosen by country desks. 
Procedurile de control al calității ar trebui să includă mai multe verificări cu privire la principalele ipoteze subiacente și la parametrii aleși de echipele responsabile de diferitele țări.