natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The provision of incubation services was rather limited due to financial con‐ straints and the low level of incubation activities. 
Serviciile de incubare oferite au fost destul de limitate din cauza constrângerilor finan‐ ciare și a nivelului scăzut al activităților de incubare.
This was mainly because of a lack of management expertise in incubation practices and shortcom‐ ings in management systems. 
Această situație se explica, în principal, prin lipsa de expertiză în gestionarea practicilor de incubare, precum și prin deficiențele sistemelor de gestiune.
Business incubators aim to support the successful establishment and further development of start‐up enterprises. 
Incubatoarele de afaceri sunt menite să sprijine consti‐ tuirea cu succes a societăților de tip start‐up (întreprin‐ deri nou‐înființate), precum și dezvoltarea ulterioară a acestora.
As a result, the provision of support to small and medium‐sized enterprises (SMEs) has become an increasingly important political priority over the years. 
În consecință, sprijinirea IMM‐urilor a de‐ venit o prioritate politică din ce în ce mai importantă de‐a lungul anilor.
EU spending on this area amounted to €38 billion in the 2007–13 period. 
În perioada 2007‐2013, cheltuielile de la bugetul UE pentru acest domeniu s‐au ridicat la 38 de miliarde de euro.
ERDF co‐financed ‘Delta’ building in the Wrocław Technology Park. 
Clădirea „Delta” din Parcul tehnologic din Wrocław, cofinanțată de FEDR.
Architect: Anna Kościuk. 
Arhitect: Anna Kościuk.
Our activities 19 • Is the ERDF effective in funding projects that directly promote biodiversity under the EU biodiversity strategy to 2020? 
Activitățile Curții 19 • Este FEDR utilizat cu eficacitate în finanțarea proiectelor care promovează în mod direct bio‐ diversitatea în cadrul Strategiei UE în domeniul biodiversității pentru 2020?
(12/2014) — examined whether Member States took advan‐ tage of the available ERDF funding for directly promoting biodiversity, and assessed whether the co‐financed projects were effective in halting biodiversity loss. 
12/2014) – în acest raport special, Curtea a examinat dacă statele membre au recurs la finanțarea disponibilă prin FEDR pentru promovarea directă a biodiversității și dacă proiectele cofinanțate au fost eficace în ceea ce privește stoparea declinului biodiversității.
The audit found that the Member States’ take‐up of the ERDF financing for projects was less than for other areas of ERDF spending. 
În urma auditului, s‐a constatat că nivelul de absorb‐ ție în statele membre a fondurilor puse la dispoziție prin FEDR pentru proiecte care vizează stoparea declinului biodiversității a fost scăzut în comparație cu alte domenii de cheltuieli acoperite de acest fond.
If the ERDF is to continue to be helpful for delivering the EU strategy for halting biodiversity loss by 2020, the Commission should provide the Member States with more support for implementing specific pro‐ tection and management plans for habitats and species. 
Pentru ca FEDR să fie considerat în continuare util pentru contribuția sa la îndeplinirea obiectivului stra‐ tegiei UE de stopare a declinului biodiversității până în 2020, Comisia ar trebui să intensifice asistența acordată statelor membre în vederea implementării unor planuri specifice de protecție și de manage‐ ment pentru diversele habitate și specii.
The co‐financed projects were generally in line with national and EU biodiversity priorities. 
Proiectele cofinanțate au fost, în general, în conformitate cu pri‐ oritățile naționale și ale UE în materie de biodiversi‐ tate.
But the assessment of their effectiveness was undermined, as most Member States had neither results indicators nor monitoring systems to as‐ sess the development of habitats and species. 
Cu toate acestea, evaluarea eficacității lor a fost subminată de faptul că cele mai multe state membre nu stabiliseră nici indicatori de rezultat și nici sisteme de monitorizare cu ajutorul cărora să poată fi evalua‐ tă dezvoltarea habitatelor și a speciilor.
Protecting biodiversity is a key priority for the EU. 
Protejarea biodiversității reprezintă o prioritate‐cheie a UE.
Following the failure to achieve the previous target of halting biodiversity loss in Europe by 2010, the Council endorsed a new strategy up to 2020. €2.8 billion was allocated in the 2007–13 program‐ ming period to the direct promotion of biodiversity and nature protection under the ERDF. • Has ERDF support to SMEs in the area of e‐commerce been effective? 
Dat fiind faptul că obiectivul precedent de stopa‐ re a declinului biodiversității în Europa până în 2010 nu fusese îndeplinit, Consiliul a aprobat o nouă strategie pentru 2020. În perioada de programare 2007‐2013, a fost alocată o sumă de 2,8 miliarde de euro pentru promovarea directă a biodiversității și pentru protecția naturii în cadrul FEDR. • A fost eficace sprijinul acordat de FEDR pen‐ tru întreprinderile mici și mijlocii în domeniul comerțului electronic?
(20/2014) — assessed whether the operational programmes were a good basis for efficiently supporting e‐commerce measures for SMEs, whether the managing authorities selected and monitored e‐commerce projects properly and whether the e‐commerce projects co‐financed by the ERDF were successfully implemented and provided measurable benefits. 
20/2014) – în acest raport special, Curtea a evaluat dacă programele operaționale au constituit o bază adecvată pen‐ tru sprijinirea în mod eficient a măsurilor privind comerțul electronic destinate IMM‐urilor, dacă auto‐ ritățile de management au selectat și au monitorizat în mod corespunzător proiectele legate de comerțul electronic și dacă proiectele din domeniul comer‐ țului electronic cofinanțate de FEDR au fost puse în aplicare cu succes și au adus beneficii măsurabile.
The audit found that support from the ERDF to SMEs in the field of e‐commerce — buying and selling goods on the Internet — contributed to an increased availability of business services online. 
În urma auditului, s‐a constatat că sprijinul acordat de FEDR pentru IMM‐uri în domeniul comerțului electronic (vânzarea sau cumpărarea de bunuri pe internet) a contribuit la creșterea disponibilității serviciilor comerciale online.
But shortcomings in monitoring made it impossible to assess the extent to which the ERDF support contributed to the achievement of national and EU information technology goals. 
Cu toate acestea, defici‐ ențele observate în monitorizare au făcut imposibilă evaluarea măsurii în care acest sprijin a contribuit la îndeplinirea obiectivelor Uniunii și ale statelor mem‐ bre în materie de tehnologii ale informației și comu‐ nicațiilor.
Weak selection procedures by Member States mean that many projects are unlikely to provide value for money. 
Procedurile deficitare de selecție organiza‐ te de statele membre au avut ca rezultat cofinanțarea de proiecte care nu erau susceptibile să ofere un bun raport costuri‐beneficii.
Managers of the programmes focused more on using the money (outputs) than on achieving results. 
Managerii programelor s‐au axat mai mult pe imperativul de a cheltui fonduri (și deci pe realizări) decât pe obținerea de rezultate.
The Commission encourages e‐commerce through its digital agenda for Europe. €3 billion of EU money was budgeted between 2007 and 2013 from the ERDF to help small businesses make better use of ICT. 
Comisia încurajează dezvoltarea comerțului elec‐ tronic prin Agenda sa digitală pentru Europa. Între 2007 și 2013, Uniunea Europeană a alocat 3 miliarde de euro (din bugetul FEDR) pentru a ajuta micile între‐ prinderi să valorifice mai bine tehnologiile informației și comunicațiilor.
ECA video of special report 20/2014, ‘Has ERDF support to SMEs in the area of e‐commerce been effective?’ — EUauditorsECA on Youtube. 
Material video realizat de Curte cu privire la Raportul special nr.
Our activities 20 A performance audit in focus: EU‐funded airport infrastructures: poor value for money (21/2014) Closed part of over‐dimensioned terminal at Fuerteventura airport Air traffic in Europe has been on the rise for years and it is estimated that it will almost double by 2030. 
Activitățile Curții 20 În detaliu: un audit al performanței – Infrastructurile aeroportuare finanțate de UE: beneficii insuficiente în raport cu costurile (RS nr. 21/2014) Secțiune închisă a unui terminal supradimensionat din aeroportul Fuerteventura. Traficul aerian european a crescut în mod constant în ulti‐ mii ani și se preconizează că volumul acestuia aproape se va dubla până în 2030.
Although EU air transport policy has aimed at overcoming capacity problems by building additional infrastructure, making better use of existing facilities, optimising airport ser‐ vices and integrating other modes of transport, Europe will not be able to meet a large part of this demand due to a shortage of runway and ground infrastructure. 
Deși politica UE în domeniul trans‐ portului aerian și‐a propus să depășească problemele lega‐ te de capacitate prin construirea de infrastructuri suplimen‐ tare, prin eficientizarea utilizării instalațiilor existente, prin optimizarea serviciilor aeroportuare și prin integrarea altor moduri de transport, Europa nu va fi în măsură să satisfacă o mare parte din această cerere din cauza unui deficit de piste și de alte infrastructuri la sol.
There are more than 500 commercial airports in Europe, directly and indirectly employing a million people and — together with airlines — contributing more than €140 bil‐ lion to the European economy. 
În prezent, în Europa există peste 500 de aeroporturi co‐ merciale care asigură locuri de muncă, direct sau indirect, pentru un milion de persoane și care, împreună cu compa‐ niile aeriene, contribuie cu peste 140 de miliarde de euro la economia europeană.
Airport‐related infrastruc‐ ture projects are an important area of spending from the EU budget: the EU allocated some €4.5 billion to such projects over the 2000–13 programme periods, with more than €2.8 billion coming from cohesion policy funds. 
Proiectele de infrastructură aeropor‐ tuară reprezintă un domeniu important al cheltuielilor din bugetul UE: Uniunea a alocat aproximativ 4,5 miliarde de euro pentru astfel de proiecte, în cursul perioadelor de programare din intervalul 2000‐2013, peste 2,8 miliarde de euro provenind din fonduri aferente politicii de coeziune.
The ECA undertook a performance audit of this support to examine whether there was a proven need for the in‐ vestments, whether the constructions were completed on time and on budget and whether the new or upgrad‐ ed infrastructure was fully used. 
Curtea a desfășurat un audit al performanței cu privire la acest sprijin, urmărind să analizeze dacă necesitatea acestor investiții fusese demonstrată, dacă construcțiile au fost finalizate la timp și în limita bugetului și dacă infrastructurile nou construite sau modernizate erau exploatate la potențialul maxim.
We assessed whether the investments resulted in higher passenger numbers and improved customer service, and whether the funded airports were financially viable. 
Curtea a evaluat dacă investițiile realizate au avut drept rezultat creșterea numărului de pasageri și a calității serviciilor pentru clienți, precum și dacă aeroporturile finanțate erau viabile din punct de vedere financiar.
Our auditors carried out their work between May 2013 and October 2014, focusing on 20 EU‐funded airports in Estonia, Greece, Italy, Poland and Spain. 
Auditorii și‐au desfășurat activitatea în perioada mai 2013‐octombrie 2014 și s‐au axat pe 20 de aeroporturi finanțate de UE în Estonia, Grecia, Italia, Polonia și Spania.
Between them they received more than €600 million of EU money from 2000 to 2013. 
Acestea au beneficiat de fonduri din partea UE în valoare totală de peste 600 de milioane de euro între anii 2000 și 2013.
The team reviewed the relevant legislation, air transport planning documents of the five Member States and publications of the main industry associations. 
Echipa de audit a examinat legislația relevantă, documentele de planificare a transportului aerian din cele cinci state membre și publicațiile principalelor asociații din sector.
Most importantly, they travelled to the 20 airports to assess and obtain direct evidence on the outputs, use, results and impacts of the EU funding and the financial situation of the airports. 
De ase‐ menea, trebuie menționat faptul că auditorii s‐au deplasat la cele 20 de aeroporturi pentru a evalua și a obține probe directe privind realizările, utilizarea, rezultatele și impactul finanțării UE, precum și situația financiară a aeroporturilor.
We concluded that the EU‐funded investments in airports had produced poor value for money. 
Concluzia auditului a fost că investițiile finanțate de UE în aeroporturi au adus beneficii insuficiente în raport cu costurile suportate.
Too many air‐ ports, which were often in close proximity to each other, received funding for similar infrastructure and in many cases such infrastructure proved to be oversized. 
Prea multe aeroporturi, deseori aflate la distanță relativ mică unele față de celelalte, au beneficiat de finanțare pentru infrastructuri similare și, în multe cazuri, aceste infrastructuri s‐au dovedit a fi supradimensionate.
Only half of the audited airports succeeded in increasing their passenger numbers. 
Doar jumătate dintre aeroporturile auditate au reușit să atragă un număr mai mare de pasageri.
Improvements in customer service or regional socioeconomic benefits, such as the cre‐ ation of additional jobs, were either not measured or not supported by evidence. 
Îmbunătățirile în ceea ce privește serviciile pentru clienți sau beneficiile socioeconomice regionale, cum ar fi crearea unor locuri de muncă suplimentare, fie nu au fost măsurate, fie nu erau susținute de dovezi.
We also found that seven of the airports were not financially self‐sustainable and will struggle to remain in operation without more public money. 
S‐a constatat de asemenea că șapte dintre aeroporturi nu erau autosustenabile din punct de vedere financiar și vor întâmpina dificultăți în a rămâne operaționale dacă nu li se acordă în continuare fonduri publice.
For most of the airports audited, our team found lengthy delays in construction and in the delivery of infrastructure. 
În cazul majorității aeroporturilor examinate, echipa de audit a constatat întârzieri de amploare în ceea ce privește construcția și darea în exploatare a infrastructurilor.
Almost half of the airports experienced cost overruns, which meant that the Member States had to spend almost €100 million more from their national budgets than initially envisaged. 
Aproape jumătate dintre aeroporturi s‐au confruntat cu depășiri ale costurilor, conse‐ cința fiind că statele membre au trebuit să aloce din bugetele lor naționale aproape 100 de milioane de euro în plus față de ceea ce fusese planificat inițial.
Our activities 21 Funding was not well coordinated by the Member States, as most countries had no strategic long‐term airport development plan. 
Activitățile Curții 21 Finanțarea acordată nu era bine coordonată de către statele membre, dat fiind că cele mai multe dintre acestea nu dispuneau de un plan strategic de dezvoltare aeroportuară pe termen lung.
Moreover, the funding was insufficiently supervised by the Commission, which generally does not know which airports are receiving funding or what sums are involved. 
Mai mult, finanțarea era insuficient supervizată de Comisie, care, în general, nu are cunoștință despre ce aeroporturi beneficiază de finanțare și care este cuantumul acestui sprijin.
This situation prevents it from having a complete picture of all EU investments in airports and limits its possibilities for monitoring and ensur‐ ing that policies are properly designed and implemented. 
Această situație împiedică Comisia să aibă o imagine completă a tuturor investițiilor UE în aeroporturi și îi limitează posibilitățile de monitorizare și de garantare a faptului că politicile sunt corect concepute și puse în aplicare.
Based on these findings, we recommended that starting with the 2014–20 programme period, the Commission should ensure that Member States only allocate EU funding to airport infrastructure in those airports which are financially viable and for which investment needs have been properly assessed and demonstrated. 
Pe baza acestor constatări, Curtea a recomandat ca, începând cu perioada de programare 2014‐2020, Comisia să se asigure că statele membre alocă fonduri ale UE pentru infrastructuri aeroportuare numai aeroporturilor care sunt viabile din punct de vedere financiar și pentru care necesitatea investiției a fost evaluată și demonstrată în mod adec‐ vat.
We also recommended that Member States have coherent regional, national and supranational plans for airport devel‐ opment to avoid overcapacity, duplication and uncoordinated investments in airport infrastructure. The Commission responded with an assurance that lessons have been learned. 
De asemenea, Curtea a recomandat statelor membre să dispună de planuri coerente la nivel regional, național și supranațional pentru dezvoltarea aeroporturilor, astfel încât să se evite situațiile de supracapacitate, duplicarea și lipsa de coordonare a investițiilor în materie de infrastructuri aeroportuare.
As a result it has put into action a radically different approach in the relevant legislation for the 2014–20 programme period. 
În consecință, Comisia a adoptat o abordare complet diferită în legislația din domeniu pentru perioada de programare 2014‐2020.
The report was presented to the European Parliament, which fully endorsed the ECA’s conclusions and recommendations. 
Raportul a fost prezentat Parlamentului European, care a susținut pe deplin concluziile și recomandările Curții.
The publication of the report was met with a high level of media interest. 
Publicarea raportului a atras un interes ridicat în mass‐media.
The media coverage was largest in Spain, but also included headlines in major international newspapers, television coverage and in social media. 
Cea mai importantă acoperire mediatică a fost obser‐ vată în Spania, dar raportul a fost menționat și în titlurile principale ale unor ziare internaționale de mare circulație, în cadrul unor emisiuni televizate și pe platformele de comunicare socială.
From left to right: Afonso de Castro Malheiro, Jasmine Mitterbuchner, Patrick Weldon, Mircea Radulescu, Pietro Puricella, Joël Costantzer, George Pufan (ECA Member responsible for the report), Fernando Pascual Gil, Luc T’Joen, Tomasz Plebanowicz, Lorenzo Pirelli, Efstratios Varetidis, Jelena Magermane, Erki Must. 
De la stânga la dreapta: Afonso de Castro Malheiro, Jasmine Mitterbuchner, Patrick Weldon, Mircea Rădulescu, Pietro Puricella, Joël Costantzer, George Pufan (membrul Curții responsabil de raport), Fernando Pascual Gil, Luc T’Joen, Tomasz Plebanowicz, Lorenzo Pirelli, Efstratios Varetidis, Jelena Magermane, Erki Must.
Our activities 22 Sustainable growth: natural resources The EU has extensive policy responsibility for agriculture and rural development, fisheries and the environment. 
Activitățile Curții 22 Creștere durabilă: Resurse naturale Uniunea Europeană deține responsabilități importante în materie de politici în domeniul agriculturii, al dezvoltării rurale, al pescuitului și al mediului.
Planned expenditure for 2014–20 — at current prices — is €420 billion, representing 39 % of the total EU budget. 
Bugetul planificat pentru perioada 2014‐2020 – la prețurile curente – se ridică la 420 de miliarde de euro, ceea ce reprezintă 39 % din bugetul total al UE.
Three quarters of the spending involves direct payments to farmers and support for agricultural markets through the European Agricultural Guarantee Fund (EAGF) — the ‘first pillar’ of the common agricultural policy (CAP). 
Trei sferturi din această sumă se cheltuiesc pentru plățile directe către fermieri și pentru măsuri de sprijin vizând piețele agricole prin intermediul Fondului european de garantare agricolă (FEGA) – „primul pilon” al politicii agrico‐ le comune (PAC).
A further fifth of spending goes to EU support for rural development, which is financed from the Europe‐ an Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD), the ‘second pillar’ of the CAP. 
O cincime din cheltuieli se efectuează în contul sprijinului UE pentru dezvoltarea rurală, domeniu finanțat prin intermediul Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR), care reprezintă „al doilea pilon” al PAC.
Agriculture and rural devel‐ opment are under shared management by the Commission and Member States. 
Agricultura și dezvoltarea rurală fac obiectul gestiunii partajate între Comisie și statele membre.
During 2014, the ECA produced the following special reports in this area. • Integration of EU water policy objectives with the CAP: a partial success (4/2014) — assessed whether the objectives of EU water policy had been successfully integrated into the CAP. 
În anul 2014, Curtea a elaborat următoarele rapoarte spe‐ ciale pe teme legate de acest domeniu. • Integrarea în PAC a obiectivelor politicii UE în do‐ meniul apei – un succes parțial (RS nr. 4/2014) – în acest raport special, Curtea a evaluat dacă obiective‐ le politicii UE în domeniul apei au fost integrate cu succes în politica agricolă comună (PAC).
The audit found that the EU has been only par‐ tially successful in integrating water policy goals into the CAP. 
În cadrul auditului, s‐a constatat că UE nu a înre‐ gistrat decât un succes parțial în integrarea în PAC a obiectivelor politicii în domeniul apei.
There are weaknesses in the two integration instruments (cross‐compliance and rural development) and delays and weaknesses in the implementation of the water framework directive. 
Auditul a pus în lumină o serie de deficiențe la nivelul celor două instrumente de integrare (ecocondiționalita‐ tea și dezvoltarea rurală) și a atras atenția asupra întârzierilor și a insuficiențelor în punerea în aplica‐ re a Directivei‐cadru privind apa.
The CAP instruments have to date had a positive impact in supporting the policy objectives to improve water quantity and quality. 
Până în prezent, instrumentele PAC au avut un impact pozitiv în spri‐ jinirea obiectivelor politicii de a aduce îmbunătățiri din punctul de vedere al calității apei și al cantități‐ lor de apă.
However, these instruments are limited relative to the policy ambitions set for the CAP. 
Aceste instrumente sunt însă limitate în raport cu ambițiile politice stabilite pentru PAC.
For example, neither of these two instruments allows for the full implementation of the ‘polluter pays’ princi‐ ple when spending CAP funds. 
De exemplu, niciunul dintre cele două instrumente nu permite aplicarea pe deplin a principiului „poluato‐ rul plătește” în contextul cheltuirii fondurilor PAC.
Furthermore there is insufficient knowledge, at the level of the EU institutions and in the Member States, about the pressures placed on water by agricultural activi‐ ties and how those pressures are evolving. 
De asemenea, Curtea a constatat că nu sunt sufici‐ ente cunoștințele care există la nivelul instituțiilor UE și în statele membre cu privire la presiunile pe care le exercită activitățile agricole asupra apelor și la modul în care evoluează aceste presiuni.
Protecting the quality of Europe’s water resources is a priority for the EU. 
Protejarea calității resurselor de apă ale Europei repre‐ zintă o prioritate pentru Uniune.
Agriculture, as one of the main users and polluters of water, has a major role to play in sustainable management of this resource. 
Agricultura, fiind unul dintre principalii consumatori, dar și unul dintre cei mai mari poluatori ai acesteia, joacă un rol major în gestionarea durabilă a acestei resurse.
The CAP represents just under 40 % of the EU budget (over €50 billion for 2014), and through it the EU seeks to influence agricultural practices affecting water. 
PAC reprezintă aproape 40 % din bugetul UE (beneficiind de o alocare de peste 50 de miliarde de euro în 2014). Prin interme‐ diul acestei politici, UE urmărește să influențeze practi‐ cile agricole care au un impact asupra apelor.
Our activities 23 • Has the Commission effectively managed the integration of coupled support into the Single Payment Scheme? 
Activitățile Curții 23 • Comisia a gestionat în mod eficace integrarea sprijinului cuplat în schema de plată unică?