natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Lisbon Strategy recognised this by setting as its most urgent objective the transition to a knowledge-based society - with science, technology and innovation at its heart - and by calling for more and better investment in research.
Strategia de la Lisabona a recunoscut acest lucru prin stabilirea ca obiectiv cel mai urgent a tranziției către societatea bazată pe cunoaștere - în centrul căreia se află știința, tehnologia și inovația - și prin apelul lansat pentru investiții mai multe și mai eficiente în cercetare.
The Lisbon strategy recognises the need to make progress in a comprehensive and coordinated way.
Strategia de la Lisabona recunoaște necesitatea de a progresa în mod cuprinzător și coordonat.
The Lisbon strategy requires strong leadership.
Strategia de la Lisabona presupune un puternic spirit de iniţiativă.
The Lisbon Strategy set as its most urgent objective the transition to a knowledge-based society – with science, technology and innovation at its heart – and called for more and better investment in research.
Strategia de la Lisabona indică faptul că obiectivul cel mai urgent îl reprezintă trecerea la o societate a cunoaşterii bazată pe ştiinţă, tehnologie şi inovaţie şi solicitând investiţii mai multe şi mai bune în cercetare.
The Lisbon Strategy should channel the knowledge society into an actual working society;
Strategia de la Lisabona ar trebui să orienteze societatea bazată pe cunoaştere spre o societate operaţională;
The Lisbon strategy was not implemented in isolation.
Strategia de la Lisabona nu a fost pusă în aplicare fără a se ține seama de context.
The Lisbon Strategy was of key importance in order to increase employment during the time of crisis;
Strategia de la Lisabona are o importanţă esenţială pentru mărirea gradului de ocupare a forţei de muncă în timpul crizei;
The Lisbon Strategy was re-launched in 2005, after a mid-term review which led to greater focus on growth, more and better jobs.
Strategia de la Lisabona a fost relansată în 2005, după o revizuire intermediară care a condus la punerea unui accent mai puternic pe creștere și pe locuri de muncă mai multe și mai bune.
The Lisbon Strategy was therefore re-launched in 2005 following a mid-term review.
Prin urmare, Strategia de la Lisabona fost relansată în 2005, ca urmare a evaluării intermediare.
The Lisbon Strategy with its three interconnected pillars – growth and competitiveness, sustainable development and social inclusion and employment – is designed to meet the challenges of a globalised world.
Strategia de la Lisabona, cu cei trei piloni interconectaţi (creştere economică şi competitivitate, dezvoltare durabilă, precum şi incluziune socială şi ocuparea forţei de muncă), a fost concepută pentru a răspunde provocărilor unei lumi globalizate.
The Lisbon Strategy's aim of promoting more policy integration across the macro-economic, employment and micro-economic (including environment) dimensions has only partially succeeded.
Obiectivul Strategiei de la Lisabona de a promova o integrare mai mare a politicilor în sectorul macroeconomic, în cel al ocupării forței de muncă și cel microeconomic (inclusiv mediu) a fost atins doar parțial.
The Lisbon Strategy, decided in 2000, established the objective of making the EU "the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion".
Strategia Lisabona, adoptată în 2000, a stabilit obiectivul de a face din UE „economia bazată pe cunoaştere cea mai competitivă şi dinamică din lume, caracterizată printr-o dezvoltare economică durabilă, locuri de muncă mai numeroase şi mai bune şi o coeziune socială sporită”.
The Lisbon Strategy, decided on in 2000, established the objective to make the EU "the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion".
Strategia Lisabona, adoptată în 2000, a stabilit obiectivul de a face din UE „economia bazată pe cunoaştere cea mai competitivă şi dinamică din lume, caracterizată printr-o dezvoltare economică durabilă, locuri de muncă mai numeroase şi mai bune şi o coeziune socială sporită”.
The Lisbon Strategy, established in 2000 covered reconciliation.
Strategia de la Lisabona, instituită în 2000, a reglementat concilierea vieții profesionale cu viața privată.
The Lisbon Strategy, launched in 2000, was based on an acknowledgement of the EU’s need to increase its productivity and competitiveness, while enhancing social cohesion, in the face of global competition, technological change and an ageing population.
Strategia de la Lisabona lansată în 2000 s-a bazat pe recunoașterea nevoii UE de a-și spori productivitatea și competitivitatea, consolidând totodată coeziunea socială, în condițiile concurenței globale, transformărilor tehnologice și ale unei populații în curs de îmbătrânire.
The Lisbon Strategy, the driving force for balancing professional, family and private life
Strategia de la Lisabona, cadru de impulsionare a concilierii vieţii profesionale, a vieţii de familie şi a vieţii private
The Lisbon Strategy1  has set goals which broadly chime with this point of view and are important to Europe.
Strategia de la Lisabona1 a stabilit obiective care corespund în mare măsură acestei perspective şi sunt importante pentru Europa.
The Lisbon Strategy1 has set goals which broadly chime with this point of view and are important to Europe.
Strategia de la Lisabona1 a stabilit obiective care corespund în mare măsură acestei perspective şi sunt importante pentru Europa.
The Lisbon Summit should therefore be the launch of a process that will allow the EU and Brazil to develop a joint agenda for a strategic partnership.
Summit-ul de la Lisabona ar trebui, aşadar, să constituie lansarea unui proces care va permite UE şi Braziliei să dezvolte o agendă comună pentru un parteneriat strategic.
The Lisbon target of two-thirds of R&D investment coming from industry is not without reason.
Faptul că obiectivele Strategiei Lisabona solicită ca 2/3 din contribuţia financiară pentru cercetare să fie asigurată de industrie nu este deloc fără motiv.
The Lisbon target of two-thirds of research funding coming from industry is not without reason.
Faptul că obiectivele Strategiei Lisabona solicită ca 2/3 din contribuţia financiară pentru cercetare să fie asigurată de industrie nu este deloc fără motiv.
The Lisbon targets will be evaluated in 2010 and new guidelines and targets will be fixed under the EES.
Obiectivele strategiei de la Lisabona vor fi evaluate în 2010 și se vor stabili orientări și obiective noi în cadrul SEOFM.
The Lisbon toolbox is already bringing the different strands of policy together to offer a more comprehensive vision of how the EU and Member States can work in harness to tackle the complex issues facing Europe today.
Instrumentele Strategiei de la Lisabona reunesc deja diferitele iniţiative de politică pentru a oferi astfel o viziune mai completă asupra modului în care UE şi statele membre îşi pot uni eforturile pentru soluţionarea chestiunilor complexe cu care se confruntă în prezent Europa.
The Lisbon toolbox is already bringing the different strands of policy together to offer a more comprehensive vision of how the EU and Member States can work in harness to tackle the complex issues facing Europe today.
Instrumentele Strategiei de la Lisabona înglobează deja diferitele tipuri de politici, oferind o viziune mai cuprinzătoare asupra modului în care UE și statele membre pot coopera în mod strâns, pentru a aborda problemele complexe cu care Europa se confruntă în prezent.
The Lisbon Treaty
Tratatul de la Lisabona
The Lisbon Treaty (Article 10(3) and Article 11 of the Treaty on European Union) enshrined several new rights for civil society, with particular emphasis on the obligation for all EU institutions to promote democratic participation in the decision-making process on the part of both individuals and organised civil society2.
Articolul 10 alineatul (3) din Tratatul de la Lisabona și articolul 11 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) au conferit societății civile drepturi noi: vom sublinia în special obligația tuturor instituțiilor UE de a promova participarea democratică la procesul decizional, atât la nivel individual, cât și la nivelul societății civile organizate2.
The Lisbon Treaty (Article 10(3) and Article 11 of the Treaty on European Union) enshrined several new rights for civil society, with particular emphasis on the obligation for all EU institutions to promote democratic participation in the decision-making process on the part of both individuals and organised civil society2.
Articolul 10 alineatul (3) din Tratatul de la Lisabona și articolul 11 din Tratatul privind Uniunea Europeană au conferit societății civile drepturi noi: vom sublinia în special obligația tuturor instituțiilor UE de a promova participarea democratică la procesul decizional, atât la nivel individual, cât și la nivelul societății civile organizate2.
The Lisbon Treaty (Article 86 TFEU)13 provides a specific legal basis for the creation of the European Public Prosecutor’s Office.
Tratatul de la Lisabona (articolul 86 din TFUE)13 furnizează un temei juridic specific pentru crearea Parchetului European.
The Lisbon Treaty abandons the previous logic of intergovernmental decision-making and enables the Commission to propose directives, establishing cooperation and coordination measures necessary to facilitate consular protection for unrepresented EU citizens4.
Tratatul de la Lisabona abandonează logica anterioară a procesului decizional interguvernamental și permite Comisiei să propună directive care să stabilească măsurile de cooperare și coordonare necesare pentru a facilita protecția consulară a cetățenilor UE nereprezentați4.
The Lisbon Treaty abandons the previous logic of intergovernmental sui generis decision-making.
Tratatul de la Lisabona abandonează logica anterioară a procesului sui generis de luare a deciziilor la nivel interguvernamental.
The Lisbon Treaty accepts this diversity.6 For this reason, it is particularly important to ensure that EU legislation on criminal law, in order to have a real added value, is consistent and coherent.7
Tratatul de la Lisabona acceptă această diversitate.6 Din acest motiv, pentru ca legislația UE în materie de drept penal să aibă o valoare adăugată reală, este deosebit de important să se garanteze consecvența și coerența acesteia.7
The Lisbon Treaty acknowledges the importance of tourism outlining the Union specific competences in this field which complement the actions of Member States.
Tratatul de la Lisabona recunoaște importanța turismului, subliniind competențele specifice ale Uniunii în acest domeniu, care completează acțiunile statelor membre.
The Lisbon Treaty addresses the institutional impact of successive enlargements.
Tratatul de la Lisabona gestionează impactul instituțional al extinderilor succesive.
The Lisbon Treaty adds one new area (Energy) on which the CoR must be consulted and extends/deepens further 5 of the 10 existing ones.
Tratatul de la Lisabona adaugă un domeniu nou (energia) în care trebuie consultat CoR și extinde/aprofundează și mai mult 5 dintre cele 10 domenii existente.
The Lisbon Treaty also adds monitoring, early warning of and combating serious cross-border threats to health to the content of the Treaty.
Acesta adaugă la conţinutul tratatului şi monitorizarea ameninţărilor transfrontaliere grave asupra sănătăţii, alerta în cazul acestor ameninţări şi combaterea acestora.
The Lisbon Treaty also enables the Union to demonstrate greater ambition in responding to the day-to-day concerns of citizens in the area of freedom, security and justice.
De asemenea, Tratatul de la Lisabona permite Uniunii să dea dovadă de mai multă ambiție în răspunsul pe care îl oferă preocupărilor cotidiene ale cetățenilor în spațiul de libertate, securitate și justiție.
The Lisbon Treaty also enables the Union to demonstrate greater ambition in responding to the day-to-day concerns of citizens in the area of freedom, security and justice.
De asemenea, Tratatul de la Lisabona permite Uniunii să răspundă cu mai multă ambiție preocupărilor cotidiene ale cetățenilor cu privire la spațiul de libertate, securitate și justiție.
The Lisbon Treaty also enables the Union to demonstrate greater ambition in responding to the day-to-day concerns of citizens in the area of freedom, security and justice.
De asemenea, Tratatul de la Lisabona împuternicește Uniunea să facă dovada unei ambiții sporite în efortul de a răspunde preocupărilor zilnice ale cetățenilor în domeniul libertății, securității și justiției.
The Lisbon Treaty also enables the Union to demonstrate greater ambition in responding to the day-to-day concerns of citizens in the area of freedom, security and justice.
Tratatul de la Lisabona permite Uniunii să dea dovadă de mai multă ambiție în felul în care răspunde preocupărilor cotidiene ale cetățenilor în spațiul de libertate, securitate și justiție.
The Lisbon Treaty also enables the Union to demonstrate greater ambition in responding to the day-to-day concerns of citizens in the area of freedom, security and justice.
Tratatul de la Lisabona permite Uniunii, de asemenea, să dea dovadă de mai multă ambiție în felul în care răspunde preocupărilor cotidiene ale cetățenilor în spațiul de libertate, securitate și justiție.
The Lisbon Treaty also moves towards general use of the "ordinary legislative procedure" (co‑decision under Article 251 EC) for the internal market, as witnessed by Article 48 TFEU on measures in the area of social security necessary for the free movement of labour.
Tratatul de la Lisabona are în vedere de asemenea o generalizare a „procedurii legislative ordinare” (codecizia prevăzută la articolul 251 CE) privind piaţa internă, după cum o dovedeşte în special articolul 48 din Tratatul privind Uniunea Europeană care se referă la măsurile necesare liberei circulaţii a lucrătorilor din domeniul securităţii sociale.
The Lisbon Treaty also provided for the creation of the European External Action Service (EEAS)18 which was launched on 1 January 2011.
Tratatul de la Lisabona prevede, de asemenea, instituirea Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE)18, care a fost lansat la 1 ianuarie 2011.
The Lisbon Treaty also strengthens the role of the Commission in the surveillance of the functioning of EMU.
De asemenea, tratatul consolidează rolul Comisiei în supravegherea funcționării UEM.
The Lisbon Treaty amended Article 228 TEC, now Article 260 TFEU, to strengthen two aspects of the mechanism.
Tratatul de la Lisabona modifică articolul 228 din TCE, devenit articolul 260 din TFUE, pentru a consolida mecanismul prevăzut în două cazuri.
The Lisbon Treaty and Europe 2020 also imply a change in governance.
„Tratatul de la Lisabona şi Strategia Europa 2020 presupun, totodată, o schimbare în ceea ce priveşte guvernanţa.
The Lisbon Treaty and the annexed Charter of Fundamental Rights have not yet had their full impact on the balance between fundamental rights and economic rights.
Tratatul de la Lisabona şi Carta Drepturilor Fundamentale anexată nu au avut încă un impact deplin asupra echilibrului dintre drepturile fundamentale şi drepturile economice.
The Lisbon Treaty and the annexed Charter of Fundamental Rights have not yet had their full impact on the balance between fundamental rights and economic rights.
Tratatul de la Lisabona şi Carta Drepturilor Fundamentale anexată nu au avut încă un impact deplin asupra echilibrului dintre drepturile fundamentale şi drepturile economice.ca dreptatea socială să fie o prioritate.
The Lisbon Treaty and the annexed Charter of Fundamental Rights have not yet had their full impact on the balance between fundamental rights and economic rights.
Tratatul de la Lisabona şi Carta drepturilor fundamentale, anexată acestuia, nu şi-au produs încă pe deplin efectele asupra echilibrului dintre drepturile fundamentale şi drepturile economice.
The Lisbon Treaty and the new institutional setting for the EU's common foreign and security policy, as well as new competences related to areas of interest for development17, provide opportunities for a sharpened strategic development policy in the wider framework of more effective external action.
Tratatul de la Lisabona și noul cadrul instituțional pentru politica externă și de securitate comună a UE, precum și noile competențe legate de domenii care prezintă interes pentru dezvoltare17, constituie oportunități pentru o politică de dezvoltare strategică mai specifică în cadrul mai larg al unei acțiuni externe mai eficace.
The Lisbon treaty broadens the scope of Community policies in areas that favour innovation: trade policy, energy, space, tourism, culture, health, etc.
Tratatul de la Lisabona extinde sfera de acţiune a politicilor comunitare în domenii prielnice inovării: politica comercială, energia, spaţiul, turismul, cultura, sănătatea etc.;
The Lisbon Treaty calls on the Union and the Member State to foster cooperation with third countries and the competent international organisations in the field of sport.
Tratatul de la Lisabona invită Uniunea și statele membre să favorizeze cooperarea cu țările terțe și organizațiile internaționale competente în domeniul sportului.
The Lisbon Treaty can be invoked to show, on a case-by-case basis, that, for example, the various Community safety agencies (maritime, food, rail), the "single European sky" and Galileo all fall within the ambit of the provisions on SG(E)Is and are not subject to the Community's internal market rules, having been established without competition.
În cazul agenţiilor de securitate comunitară din diverse domenii (maritim, alimentar, feroviar), al pachetului privind cerul unic european sau al programului Galileo, se poate face clar referire la Tratatul de la Lisabona pentru a dovedi, de la caz la caz, că acestea se bazează pe dispoziţiile privind serviciile de interes economic general şi nu intră sub incidenţa dispoziţiilor legislaţiei comunitare privind piaţa internă, întrucât au fost create fără procedură concurenţială de ofertare.
The Lisbon Treaty confers on the Commission the right to propose directives establishing the cooperation and coordination measures necessary to facilitate the right to equal consular protection for unrepresented EU citizens as for own nationals8.
Tratatul de la Lisabona conferă Comisiei dreptul de a propune directive de instituire a unor măsuri de cooperare și coordonare necesare pentru facilitarea dreptului la protecție consulară egală pentru cetățenii UE nereprezentați, în aceleași condiții ca și cele oferite propriilor resortisanți8.
The Lisbon Treaty contains innovations regarding both possibilities for enhanced cooperation and the authorisation procedure, by extending the possibility of engaging in enhanced cooperation to all EU action, with the exception of areas falling within the exclusive competence of the Union (Article 2 TEU), provided that at least nine Member States participate in it (irrespective of the number of Member States).
Tratatul de la Lisabona inovează atât posibilităţile de cooperare consolidată, cât şi procedura de autorizare, extinzând aceste posibilităţi la ansamblul acţiunilor Uniunii, cu excepţia domeniilor care sunt de competenţa exclusivă a Uniunii (articolul 2 TUE), cu condiţia să reunească cel puţin nouă state membre (indiferent de numărul total de state membre).
The Lisbon Treaty contains innovations regarding both possibilities for enhanced cooperation and the authorisation procedure, by extending the possibility of engaging in enhanced cooperation to all EU action, with the exception of areas falling within the exclusive competence of the Union (Article 2 TEU), provided that at least nine Member States participate in it (irrespective of the number of Member States).
Tratatul de la Lisabona inovează atât posibilităţile de cooperare consolidată, cât şi procedura de autorizare, extinzând aceste posibilităţi la ansamblul acţiunilor Uniunii, cu excepţia domeniilor care sunt de competenţa exclusivă a Uniunii (articolul 20 TUE), cu condiţia să reunească cel puţin nouă state membre (indiferent de numărul total de state membre).
The Lisbon Treaty creates a new legal framework
Tratatul de la Lisabona creează un nou cadru juridic
The Lisbon Treaty defines a new institutional framework for the Union’s external action.
Tratatul de la Lisabona definește un nou cadru instituțional pentru acțiunea externă a Uniunii.
The Lisbon Treaty defines drug trafficking as one of the "particularly serious crimes with a cross border dimension", which justify the adoption of directives establishing minimum rules concerning the definition of criminal offences and sanctions15.
Tratatul de la Lisabona încadrează traficul de droguri în categoria „domeniilor criminalității de o gravitate deosebită de dimensiune transfrontalieră” care fac necesară adoptarea de directive pentru stabilirea unor norme minime privind definirea infracțiunilor și a sancțiunilor în domenii ale criminalității15.
The Lisbon Treaty devotes a whole title to energy and indicates the importance attached to promoting interconnections between networks in a spirit of solidarity between Member States.
Tratatul de la Lisabona consacră politicii energetice un titlu separat, care accentuează importanţa promovării interconectării reţelelor energetice în spiritul solidarităţii dintre statele membre.
The Lisbon Treaty did not merely rearrange the Treaty provisions on the competences of the European institutions in the field of justice.
Tratatul de la Lisabona nu s-a limitat la a regrupa dispozițiile din tratat care aveau legătură cu atribuțiile instituțiilor europene în materie de justiție.
The Lisbon Treaty did not take up this proposal, but the Committee considers that it is a question which should be put again in the future.
Tratatul de la Lisabona nu a inclus propunerea, dar Comitetul consideră că acest aspect trebuie reexaminat în viitor.
The Lisbon Treaty does not, therefore, appear to meet the criteria set out in the European Union's own strategy on "better lawmaking".
Se constată aşadar că Tratatul de la Lisabona nu pare să îndeplinească criteriile strategiei privind „o mai bună legiferare”.
The Lisbon Treaty empowers citizens and citizens associations to participate fully in the democratic life of the EU.
Tratatul de la Lisabona dă cetățenilor și asociațiilor cetățenești posibilitatea de a participa pe deplin la viața democratică a UE.
The Lisbon Treaty empowers the Committee to challenge ex post the validity of legislation that could violate the principle of subsidiarity, but only in those areas where the Committee is to be consulted.
Tratatul de la Lisabona împuternicește Comitetul să conteste a posteriori validitatea legislației care ar putea încălca principiul subsidiarității, dar numai în acele domenii în care Comitetul este consultat.
The Lisbon Treaty enshrines for the first time humanitarian aid as a separate policy of the EU and refers to the "European Voluntary Humanitarian Aid Corps (EVHAC)" whose objective is to establish a framework for joint contributions to the humanitarian aid operations of the Union and express the Union's humanitarian values and solidarity with people in need.
Tratatul de la Lisabona a fost primul care a consacrat ajutorul umanitar ca politică separată a UE şi a făcut trimitere la Corpul voluntar european de ajutor umanitar (EVHAC), al cărui obiectiv este de a pune la punct un cadru care să permită furnizarea de contribuţii comune la operaţiunile de ajutor umanitar ale Uniunii şi de a exprima valorile umanitare ale acesteia, precum şi solidaritatea cu persoanele aflate în dificultate.
The Lisbon Treaty entered into force on 1 December 2009.
La 1 decembrie 2009 a intrat în vigoare Tratatul de la Lisabona.
The Lisbon Treaty equips the Union with strengthened competences in the field of the protection of EU financial interests and in the field of judicial cooperation in criminal matters.
Tratatul de la Lisabona conferă Uniunii competențe sporite în domeniul protecției intereselor financiare ale UE și în cel al cooperării judiciare în materie penală.