natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2.2 Social and health services concern the basic needs of the individual.
2.2 Serviciile sociale şi medicale se referă la nevoile fundamentale ale persoanei.
2.2 Social aspects in IAs – a short review of the European Commission’s work
2.2 Aspectele sociale ale studiilor de impact – rezumat al lucrărilor Comisiei Europene
2.2 Social enterprise has significant growth potential.
2.2 Întreprinderile sociale dispun de un potențial de creștere semnificativ.
2.2 Social enterprise is an emerging sector in the EU, and estimates suggest that social investments could grow rapidly to become a market well in excess of EUR 100 billion3, underlining the potential of this emerging sector.
2.2 Întreprinderile sociale reprezintă un sector în creştere în UE, iar investiţiile sociale ar putea să devină, potrivit estimărilor, o piaţă cu o valoare de peste 100 de miliarde EUR3.
2.2 Social enterprise is important, but underdeveloped.
2.2 Conceptul de întreprindere socială este important, dar insuficient dezvoltat.
2.2 Social inclusion and fighting poverty also form part of the European Union's objectives for growth and employment.
2.2 De asemenea, incluziunea socială şi lupta împotriva sărăciei fac parte integrantă din obiectivele Uniunii Europene în materie de creştere economică şi ocupare a forţei de muncă.
2.2 Soil is a resource of common interest to the EU and failure to protect it at EU level will undermine sustainability and long term competitiveness in Europe.
2.2 Solul este o resursă de interes comun pentru întreaga UE, iar dacă această resursă nu este protejată la nivelul UE, atunci dezvoltarea durabilă şi concurenţa pe termen lung vor fi compromise în Europa.
2.2 Soil is a resource of common interest to the EU and failure to protect it at EU level will undermine sustainability and long term competitiveness in Europe.
2.2 Solul este o resursă de interes comun pentru întreaga Uniune Europeană, iar dacă această resursă nu este protejată la nivel comunitar, atunci dezvoltarea durabilă şi competitivitatea pe termen lung vor fi compromise în Europa.
2.2 Some countries and participants in the debate saw the Copenhagen Accord as a promising first step, since many countries – including China, India and the United States – had endorsed the agreement and the aim of keeping any increase in temperature to below 2° compared with the pre-industrial era.
2.2 Pentru anumite state și actori ai dezbaterii, Acordul de la Copenhaga reprezintă un prim pas încurajator, deoarece a fost susținut de numeroase state, printre care și China, India, Statele Unite, care au fost de acord cu obiectivul de a limita creșterea temperaturii la 2°C comparativ cu perioada preindustrială.
2.2 Some countries and participants in the debate, on the other hand, saw the Copenhagen Accord as a promising first step, since many countries – including China, India and the United States – had endorsed the agreement and the aim of keeping any increase in temperature to below 2° compared with the pre-industrial era, though they remained hazy on the measures by which to achieve this goal.
2.2 Dimpotrivă, pentru anumite state și actori ai dezbaterii, Acordul de la Copenhaga reprezintă un prim pas încurajator, deoarece a fost susținut de numeroase state, printre care și China, India, Statele Unite, care au fost de acord cu obiectivul de a limita creșterea cu 2°C a temperaturii comparativ cu perioada preindustrială, nespecificând însă măsurile care ar permite realizarea acestui obiectiv.
2.2 Some countries have extremely repressive laws forbidding any form of copying or exchange of files protected by copyright, regardless of whether this takes place for private or commercial purposes1.
2.2 În unele ţări, există legi foarte aspre împotriva oricărei forme de copiere şi de schimb de fişiere protejate prin dreptul de proprietate intelectuală, indiferent dacă aceste schimburi au loc în cadru privat şi limitat sau în scopuri comerciale1.
2.2 Some entrepreneurs seek private equity to support the earliest stages of company development.
2.2 Unii antreprenori caută capital privat pentru a sprijini primele stadii ale dezvoltării întreprinderii.
2.2 Some entrepreneurs seek private equity to support the earliest stages of company development..
2.2 Unii antreprenori caută capital privat pentru a sprijini primele stadii ale dezvoltării întreprinderii.
2.2 Some national initiatives on mineral planning for communities and local government can provide good examples of how to manage, in an integrated way, the need of society and the economy for minerals, together with the impact of extraction and processing on people and the environment.
2.2 Unele iniţiative naţionale privind planificarea minieră pentru comunităţi şi autorităţi locale pot constitui exemple utile de gestionare integrată pe de o parte a nevoilor sociale şi economiei de minerale şi, pe de altă parte, a efectelor extracţiei şi prelucrării asupra oamenilor şi a mediului.
2.2 Some of these changes will require top-down initiatives such as legislation, public and/or private investment programmes, etc., while others call for bottom-up initiatives by concerned citizens.
2.2 Unele schimbări presupun iniţiative „de sus în jos”, cum ar fi dispoziţiile legislative, programele de investiţii publice şi/sau private etc.
2.2 Space technologies have become indispensable in the daily lives of European citizens.
2.2 Tehnologiile spațiale au devenit indispensabile în viața de zi cu zi a cetățenilor europeni.
2.2 Special purpose vehicles are securitisation vehicles such as ABCP conduits, special investment vehicles (SIV) and other special purpose vehicles (SPV), money market funds (MFF) and other types of investment fund/products with deposit-like characteristics, which are susceptible to massive redemptions (runs), investment funds, including Exchange Traded Funds, that provide credit or are leveraged, finance companies and securities entities providing unregulated credit or credit guarantees, or performing liquidity and/or maturity transformation, like banks, and insurance and reinsurance undertakings that issue or guarantee credit products.
2.2 Vehiculele cu scop special includ vehiculele sau canalele de securitizare, de exemplu emitenții de efecte de comerț garantate cu active (ABCP), vehiculele de investiții structurate (SIV) și alte vehicule cu scop special, fondurile de piață monetară și alte tipuri de fonduri de investiții sau produse cu caracteristici similare depozitelor, care sunt susceptibile de răscumpărări masive („panică bancară”), fonduri de investiții, inclusiv fonduri de investiții în societăți necotate, care dau credite sau utilizează efectul de levier, și entitățile financiare care oferă credite sau garanții de credit nereglementate sau care efectuează operațiuni de transformare a lichidităților sau a scadențelor ca băncile, sau anumite societăți de asigurare sau de reasigurare care emit sau garantează produse de credit.
2.2 Stakeholders and civil society organisations can play a key role in contributing effectively to the implementation and delivery of initiatives aimed at promoting entrepreneurship and fostering the entrepreneurial mindset.
2.2 Părțile interesate și organizațiile societății civile pot juca un rol esențial în a contribui eficient la punerea în aplicare și elaborarea unor inițiative care urmăresc promovarea spiritului antreprenorial și stimularea stării de spirit antreprenoriale.
2.2 Statement by Vítor Constâncio, vice-president of the European Central Bank, on the banking situation and EU governance
2.2 Intervenţia dlui Vítor CONSTÂNCIO, vicepreşedinte al Băncii Centrale Europene, pe tema situaţiei bancare şi a guvernanţei UE
2.2 Statement of Directors’ responsibilities
2.2 Declaraţia de răspundere a directorilor
2.2 Status of the SESAR Joint Undertaking
2.2 Statutul întreprinderii comune SESAR
2.2 Still etched in the collective memory - especially of those interested in shipping matters - are the tragic accidents of the deep sea ferries Herald of Free Enterprise and the Estonia, in 1987 and the night of 27 to 28 September 1994, respectively; the former was sailing out of Zeebrugge, Belgium, the latter out of Tallinn on course to Stockholm, foundering off the Finnish coast.
2.2 Au rămas gravate în memoria colectivă, cel puțin în cea a persoanelor interesate de navigația maritimă, accidentele tragice ale feriboturilor Herald of Free Enterprise din 1987, la plecarea din Zeebrugge, Belgia, și, respectiv, Estonia, plecat dinspre Talinn spre Stockholm, naufragiat în dreptul coastei finlandeze în noaptea dintre 27 și 28 septembrie 1994.
2.2 Still young and evolving, the sector is expanding rapidly with increasing interest from European consumers.
2.2 Acest sector, recent apărut şi aflat în plină evoluţie, înregistrează o creştere semnificativă şi se bucură din ce în ce mai mult de atenţia consumatorilor europeni.
2.2 Structure and weight of GVCs and GSCs in international trade
2.2 Structura și ponderea lanțurilor valorice globale și a lanțurilor de aprovizionare globale în comerțul internațional
2.2 Studies programme 2016 - second part
2.2 Programul de studii pentru 2016 – a doua parte
2.2 Subject of the opinion
2.2 Obiectul avizului
2.2 Subsequently employability was an important concept for the Europe 2020 Strategy for Growth, underpinned by the Agenda for New Skills for New Jobs and the European platform against poverty and social exclusion.
2.2 Prin urmare, capacitatea de inserție profesională a fost un concept important pentru Strategia Europa 2020 pentru creștere economică, susținută de Agenda pentru noi competențe și locuri de muncă și de Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale.
2.2 Substance of the Agenda.
2.2 Conţinutul Agendei.
2.2 Substantial consolidation has taken place among companies belonging to supply/distribution chains in the last two decades, leading to the creation of what are in reality oligopolies.
2.2 În ultimii douăzeci de ani, întreprinderile de aprovizionare și distribuție au cunoscut o puternică concentrare, ceea ce a dus la apariție oligopolurilor.
2.2 Substantial progress on the targets set for 2020 has been achieved.
2.2 S-au înregistrat progrese semnificative în îndeplinirea obiectivelor stabilite pentru 2020.
2.2 Successive initiatives, such as the Road safety action programme2, the eSafety initiative and many others, piloted an integrated approach to the issue, involving industry, public authorities and road users' associations, thereby overcoming the constraints which – partly in the name of the subsidiarity principle – had been placed on the introduction of binding, practical measures at European level.
2.2 Mai multe iniţiative succesive, cum ar fi „Programul european de acţiune pentru siguranţa rutieră”2, iniţiativa „e-safety” şi multe altele, au experimentat o abordare integrată a acestei probleme, implicând industria, autorităţile publice şi asociaţiile reprezentative ale utilizatorilor drumurilor, depăşind astfel obstacolele apărute în trecut, printre altele şi în numele principiului subsidiarităţii, în calea realizării unor acţiuni practice şi obligatorii la nivel european.
2.2 Successive initiatives, such as the Road safety action programme2, the eSafety initiative and many others, piloted an integrated approach to the issue, involving industry, public authorities and road users' associations, thereby overcoming the constraints which – partly in the name of the subsidiarity principle – had been placed on the introduction of binding, practical measures at European level.
2.2 Mai multe iniţiative succesive, cum ar fi „Programul european de acţiune pentru siguranţa rutieră”2, iniţiativa „e-safety” şi multe altele, au experimentat o abordare integrată a acestei probleme, implicând şi industria, autorităţile publice şi asociaţiile reprezentative ale utilizatorilor drumurilor, depăşind astfel obstacolele apărute în trecut, printre altele şi în temeiul principiului subsidiarităţii, în calea aplicării acţiunilor practice şi obligatorii la nivel european.
2.2 Such a European commitment would make it possible to pursue a joint and coordinated approach at European level to reduce the energy divide and would be based on the recognition of a universal right of access to energy (so that everyone can enjoy decent living conditions) which the EESC would like to see included in the Treaty of Lisbon; the EESC aims for all European policies, and particularly the energy policy, to include combating energy poverty and encouraging solidarity in this context in their goals.
2.2 Acest pact european va permite desfăşurarea la nivel european a unei acţiuni comune și coordonate de reducere a disparităţilor în domeniul energiei şi va avea la bază recunoaşterea dreptului de acces universal la energie (pentru ca toți cetățenii să se bucure de condiţii demne de viaţă), pe care CESE ar dori să îl vadă introdus în Tratatul de la Lisabona; CESE urmărește astfel ca toate politicile europene, în special cea energetică, să poată include printre obiectivele lor combaterea sărăciei energetice și promovarea solidarității în acest cadru.
2.2 Support for civil society
2.2 Sprijin pentru societatea civilă
2.2 Sustainable development is related to the quality of life of the citizens in a community - whether the economic, social and environmental systems that make up the community are providing a decent, healthy, productive and meaningful life for all community residents, present and future.
2.2 Dezvoltarea durabilă este legată de calitatea vieţii cetăţenilor unei comunităţi, şi anume în măsura în care sistemele economice, sociale şi de protecţia mediului din care este formată comunitatea sunt capabile să ofere tuturor membrilor acesteia, actuali şi viitori, posibilitatea de a duce o viaţă decentă, sănătoasă, productivă şi împlinită.
2.2 Tackling limits to growth both in the air and on the ground
2.2 Suprimarea obstacolelor în calea dezvoltării, aflate atât în spațiul aerian, cât și la sol
2.2 Taking due account of the caveat at 2.1, Europe should move as quickly as possible towards a more market-based approach to spectrum management, with more empowerment of market players and the introduction of more widespread spectrum trading, and with less national bureaucratic prescription on bandwidth allocation.
2.2 Luând în considerare avertismentul de la punctul 2.1, Europa ar trebui să se deplaseze cât mai repede posibil către o abordare orientata mai mult spre piaţa în materie de gestionare a spectrului, cu o mai mare responsabilizare a operatorilor de pe piaţa si introducerea de schimburi extinse de frecvente, precum si cu mai puţine reglementari birocratice la nivel naţional în materie de alocare a benzilor spectrale.
2.2 Taking stock of past achievements and looking ahead to future challenges is particularly relevant following the entry into force of the Lisbon Treaty, as well as the adoption of a new multi-annual work programme and action plan for the area of justice, freedom and security (the "Stockholm programme"), and such an assessment is needed.
2.2 Inventarierea unor realizări trecute și anticiparea unor viitoare provocări sunt deosebit de relevante în urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, precum și a adoptării unui nou program de lucru multianual și a unui plan de acțiune în domeniul justiție, libertate și securitate („Programul de la Stockholm”), o astfel de evaluare fiind necesară.
2.2 Talks on a new EU-Russia bilateral agreement that should replace the Partnership and Cooperation Agreement of 1994 were launched in Khanty-Mansiysk in June 2008 and formally opened in July 2008.
2.2 În iunie 2008 au fost lansate la Hantî-Mansiisk, iar în iulie 2008 au fost deschise oficial negocierile privind un nou acord bilateral UE-Rusia, care să înlocuiască Acordul de parteneriat și de cooperare din 1994.
2.2 Talks on a new EU-Russia bilateral agreement that should replace the Partnership and Cooperation Agreement of 1994 were launched in Khanty-Mansiysk in June 2008 and formally opened in July 2008.
2.2 În iunie 2008 au fost lansate la Khanty-Mansiysk, iar în iulie 2008 deschise oficial negocierile privind un nou acord bilateral UE-Rusia care să înlocuiască Acordul de parteneriat şi de cooperare din 1994.
2.2 Technical operational proposals
2.2 Propuneri tehnice operative
2.2 Technological challenges
2.2 Provocările de natură tehnologică
2.2 TEN funds can be claimed if the costs of motorways of the sea are concerned with facilities and infrastructure.
2.2 Este posibil să se recurgă la fondurile RTE deoarece costurile autostrăzilor maritime implică furnituri şi infrastructuri.
2.2 TEN funds can be claimed if the costs of motorways of the sea are concerned with facilities and infrastructure.
2.2 Este posibil să se recurgă la fondurile RTE deoarece costurile autostrăzilor maritime implică furnituri și infrastructuri.
2.2 Ten years on from Tampere, the original objectives have yet to be achieved.
2.2 După zece ani, obiectivele stabilite la Tampere nu au fost atinse.
2.2 That Communication noted that the current intensive pace of resource use is not only putting excessive pressure on the planet's environment, but also constitutes a threat to security of supply, all the more so as emerging and developing countries aspire to a similar level of prosperity, one which is based on unsustainable patterns of production and consumption.
2.2 În această Comunicare se lua notă de faptul că actuala utilizare intensivă a resurselor afectează excesiv planeta din punct de vedere ecologic, amenințând și siguranța aprovizionării, cu atât mai mult cu cât, țările emergente și cele în curs de dezvoltare urmăresc atingerea unui nivel comparabil de prosperitate, o prosperitate care nu se bazează pe modele durabile de producției și consum.
2.2 The "Ecocombi", also known as the "European Modular Concept", is an HGV combination which is assembled, ad hoc, using EU-standard HGV elements.
2.2 Vehiculul ecocombi, denumit şi concept modular european, este un tip de autotren format ad-hoc prin combinarea unor elemente de camioane standard.
2.2 The "social Innovation + collaborative working + digital communication" equation raises the question of finding the right processes and tools for these elements in order to efficiently develop the expected results.
2.2 Formula „inovare socială + activitate colaborativă + comunicare digitală” ridică problema identificării proceselor și instrumentelor adecvate acestor termeni, în vederea obținerii rezultatelor scontate.
2.2 The 1968 Brussels Convention on Jurisdiction and the Enforcement of Judgments in Civil and Commercial Matters makes an extremely valuable contribution to the Community acquis.
2.2 Convenţia de la Bruxelles din 1968 privind competenţa judiciară şi executarea hotărârilor judecătoreşti în materie civilă şi comercială reprezintă o contribuţie extrem de valoroasă la acquis-ul comunitar.
2.2 The 1992 EU customs code (which is still in force) is implemented by means of procedures which often use paper documents despite the fact that electronic clearance through national computerised systems was launched some time ago, although there is no EU requirement to use it.
2.2 În cadrul procedurilor de punere în aplicare a Codului Vamal Comunitar din 1992, încă în vigoare, se utilizează deseori documente pe suport din hârtie, cu toate că vămuirea electronică, prin sisteme naţionale computerizate, a început cu mult timp în urmă, fără a exista însă obligaţia utilizării acestui sistem.
2.2 The 1999 Bologna Conference initiated a decisive breakthrough, leading to a Europe-wide Bachelor, Master and Doctoral degree system.
2.2 Conferința de la Bologna din 1999 a inițiat o schimbare decisivă, care a dus la un sistem paneuropean de acordare a titlurilor de bachelor, master și doctor.
2.2 The 1999 Bologna Conference initiated a first, decisive breakthrough, leading to a Europe-wide Bachelors and Masters degree system.
2.2 Conferința de la Bologna din 1999 a inițiat o primă schimbare decisivă, care a dus la un sistem paneuropean de acordare a titlurilor de Bachelor și Master.
2.2 The 1999 Bologna Conference initiated a first, decisive breakthrough, leading to an agreed Bachelors and Masters degree system.
2.2 Conferința de la Bologna din 1999 a inițiat o primă schimbare, decisivă, care a dus la un sistem adoptat de comun acord de acordare a titlurilor de bachelor și master.
2.2 The 2005 Luxembourg EU Presidency initiative on "Taking forward the EU Social Inclusion Process" called explicitly for children mainstreaming and for the adoption of at least one child well-being indicator at EU level.
2.2 În cadrul inițiativei lansate în 2005 de Președinția luxemburgheză a UE, intitulată Continuarea procesului de incluziune socială în UE (Taking forward the EU Social Inclusion Process), s-a pledat în mod explicit pentru o abordare sistematică și cuprinzătoare a problematicii copiilor (children mainstreaming) și pentru adoptarea la nivel comunitar a cel puțin unui indicator de descriere a bunăstării copiilor.
2.2 The 2007-2008 financial crisis: what next?
2.2 Criza financiară 2007-2008 … şi apoi?
2.2 The 2007-2008 financial crisis: what next?
2.2 Criza financiară 2007-2008: …şi apoi?
2.2 The 2013 Competition Policy Report makes reference to a European Parliament study on competition policy, which clearly demonstrates the importance the policy has for this objective: "... competition policy, which intensifies competition, will stimulate growth".
2.2 Raportul menționează o concluzie a studiului din 2013 al Parlamentului European privind politica în domeniul concurenței, care ilustrează bine importanța acestei politici pentru realizarea obiectivului menționat: „[...] politica în domeniul concurenței, care intensifică concurența, va stimula creșterea economică”.
2.2 The 2014-2020 CAP reform is the outcome of four years of painstaking decision making: from the public debate launched by agriculture commissioner Dacian Cioloș in April 2010 to the political agreement between the three EU institutions in September 2013 paving the way for adoption of the five core Regulations the following December.
2.2 Reforma PAC pentru perioada 2014-2020 a fost rezultatul unui proces decizional complex, care a durat patru ani: de la dezbaterea publică inițiată de comisarul pentru agricultură Dacian Cioloş în aprilie 2010, până la acordul politic încheiat între cele trei instituții europene, în septembrie 2013, care a permis adoptarea a cinci regulamente de bază, în decembrie 2013.
2.2 The 2014-2020 CAP reform is the outcome of four years of painstaking decision making: from the public debate launched by agriculture commissioner Dacian Cioloș in April 2010 to the political agreement between the three EU institutions in September 2013 paving the way for adoption of the five core Regulations the following December.
2.2 Reforma PAC pentru perioada 2014-2020 a fost rezultatul unui proces decizional complex, care a durat patru ani: de la dezbaterea publică inițiată de comisarul pentru agricultură Dacian Cioloş în aprilie 2010, până la acordul politic încheiat între cele trei instituții europene, în septembrie 2013, care a permis adoptarea a cinci regulamente de bază, în decembrie 2013.
2.2 The 2015 Agreement will have to bring together, by 2020, the current patchwork of binding and non-binding arrangements under the UN Framework Convention on Climate Change (Convention) into a single comprehensive regime.
2.2 Acordul din 2015 va trebui să reunească, până în 2020, într-un singur regim cuprinzător, actuala multitudine pestriţă de acorduri cu şi fără caracter obligatoriu, elaborate în contextul Convenţiei-cadru a Naţiunilor Unite asupra schimbărilor climatice („convenţia”).
2.2 The 2016 AGS must place more emphasis on strengthening governance in order to effectively carry out the major European policies on market integration and modernising the economy, highlighting, in this regard, the EU's Economic Governance Package.
2.2 AAC 2016 trebuie să pună accentul pe consolidarea guvernanței, pentru a se pune în aplicare în mod eficient marile politici europene de integrare a piețelor și de modernizare a economiei, un bun exemplu în acest sens fiind Pachetul privind guvernanţa economică a UE.