natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Since 2003 a series of outbreaks have been reported in large European cities among men who have sex with men.
Începând cu 2003, au fost raportate mai multe focare în oraşe europene mari în rândul bărbaţilor care întreţin raporturi sexuale cu alţi bărbaţi.
Most cases presented with severe proctitis which is associated with unprotected anal intercourse.
Cele mai multe cazuri se manifestau prin rectită severă, care este asociată contactului sexual anal neprotejat.
Genotyping is needed to confirm infection with serovars L1-L3.
Infecţia cu serovarurile L1-L3 se confirmă prin genotipare.
Sexual partners should be evaluated to prevent further spread of disease.
Răspândirea în continuare a bolii poate fi împiedicată prin evaluarea partenerilor sexuali.
LGV can be cured with antibiotic treatment for 3 weeks followed by test of cure.
LGV poate fi vindecată prin tratament cu antibiotice timp de 3 săptămâni, după care se efectuează un test pentru determinarea gradului de vindecare.
Accelerating economic activity and fossil fuel combustion over the last century have precipitated an environmental impact of unprecedented proportions.
Intensificarea activităţii economice şi arderea combustibililor fosili din ultimul secol au precipitat un impact asupra mediului de proporţii nemaiîntâlnite.
Ecosystem decline, loss of biodiversity, stratospheric ozone depletion, and climate change are some of these environmental changes.
Declinul ecosistemelor, pierderea biodiversităţii, diminuarea ozonului stratosferic şi schimbările climatice sunt doar câteva dintre aceste modificări ale mediului înconjurător.
Climate change is ascribed to natural processes and human activity altering atmospheric conditions.
Schimbările climatice sunt atribuite proceselor naturale şi activităţii umane care alterează condiţiile atmosferice.
Climate change is indeed tangible:
Schimbările climatice sunt într-adevăr sesizabile:
the worldwide mean surface temperature has increased by 0.74±0.18°C over the past 100 years , while the worldwide sea level has risen by 1.8 mm per year since 1961 and the Arctic sea ice is retreating by 2.7±0.6% per decade.
temperatura medie la suprafaţa Terrei a crescut cu 0,74±0,18°C în ultimii 100 de ani, în timp ce nivelul mărilor a crescut cu 1,8 mm pe an începând din 1961 în întreaga lume, iar gheţurile din Marea Arctică se retrag cu 2,7±0,6% în fiecare deceniu.
In addition, sea surface temperatures are warming, mountain glaciers are shrinking, oceans are becoming more acidic, extreme weather events are increasing in frequency and intensity.
În plus, temperaturile de la suprafaţa mărilor sunt în creştere, gheţarii montani se micşorează, oceanele devin mai acide, iar evenimentele meteorologice extreme cresc ca frecvenţă şi intensitate.
These climatic changes have already had noticeable effects on many natural systems, including marine and terrestrial ecosystems, such as the timing of seasonal biological events and the distribution of animal and plant species.
Aceste schimbări climatice au avut deja efecte evidente asupra multor sisteme naturale, inclusiv ecosisteme marine şi terestre, cum ar fi momentul producerii evenimentelor biologice sezoniere şi distribuţia speciilor de plante şi animale.
The transmission of infectious disease is determined by many factors including social, economical, ecological conditions, access to care and intrinsic human immunity.
Transmiterea bolilor infecţioase este determinată de numeroşi factori, incluzând condiţiile sociale, economice şi ecologice, accesul la asistenţă şi imunitatea umană intrinsecă.
Many infectious agents, vector organisms, non-human reservoir species, and pathogen replication rates are particularly sensitive to climatic conditions.
Numeroşi agenţi infecţioşi, organisme vector, specii rezervor neumane şi ratele de replicare a agenţilor patogeni prezintă o sensibilitate deosebită la condiţiile climatice.
Numerous theories have been developed in recent years to explain the relationship between climate change and infectious diseases:
În ultimii ani au fost dezvoltate nenumărate teorii care explică relaţia dintre schimbările climatice şi bolile infecţioase:
they include higher proliferation rates at higher temperatures, extended transmission season, changes in ecological balances, and climate-related migration of vectors, reservoir hosts, or human populations.
între acestea se numără ratele mai ridicate de proliferare la temperaturi crescute, prelungirea sezonului de transmitere, modificările echilibrelor ecologice şi migraţia asociată climei a vectorilor, gazdelor rezervor sau populaţiilor umane.
The relationship between climate change and infectious diseases in Europe thus calls for careful assessment and analysis In this Review we look at the evidence for climate-related changes in infectious disease incidence, distribution, localised outbreaks, and potential for the establishment of tropical vector species in Europe.
Relaţia dintre schimbările climatice şi bolile infecţioase în Europa impune, aşadar, o evaluare şi o analiză atente. În cadrul acestei evaluări, examinăm dovezile legate de schimbările asociate climei ale incidenţei, distribuţiei şi focarelor izolate ale bolilor infecţioase, dar şi potenţialul de stabilire a unor specii vector tropicale în Europa.
Based on this review of published the European Centre for Disease Prevention and Control (ECDC) has identified the need to tackle the technical challenges by developing a blueprint for an environmental and epidemiological network that would link existing resources.
Pe baza a acestei evaluări a studiilor publicate, Centrul European de Prevenire şi Control al Bolilor (ECDC) a identificat necesitatea de combatere a dificultăţilor de ordin tehnic prin dezvoltarea unui plan al unei reţele de mediu şi epidemiologice care să reunească resursele existente.
Merging, integrating, and analysing such data will advance our understanding of the relationship between climate change and infectious diseases in Europe and inform public health action, summarized.
Combinarea, integrarea şi analizarea acestor date vor contribui la creşterea nivelului nostru de înţelegere a relaţiei dintre schimbările climatice şi bolile infecţioase din Europa şi va populariza, pe scurt, acţiunile în domeniul sănătăţii publice.
Semenza JC, Menne B. Climate Change and Infectious Diseases in Europe.
Semenza JC, Menne B. Climate Change and Infectious Diseases in Europe (Schimbările climatice şi bolile infecţioase în Europa).
Figure 1. Key European vulnerabilities to climate change (biogeographical regions)
Figura 1. Principalele vulnerabilităţi europene la schimbările climatice (regiuni biogeografice)
sea-level rise.
creşterea nivelului mării.
Climate change and public health
Schimbările climatice şi sănătatea publică
The impact on public health from climate change may be far reaching and include deaths and hospitalizations due to heat waves; hypothermia from blizzards; injuries and death from flooding; and potential shifts in the transmission ranges of vector-borne diseases such as hantavirus, West Nile virus, tick-borne encephalitis, Lyme disease, Malaria and Dengue.
Impactul schimbărilor climatice asupra sănătăţii publice poate fi considerabil, incluzând decese şi spitalizări provocate de valurile de căldură, hipotermie cauzată de viscole, vătămări şi decese provocate de inundaţii şi potenţiale modificări ale distanţelor de transmitere a bolilor transmise prin vectori, precum virusul Hantaan, virusul Nilului de Vest, encefalita transmisă de căpuşe, boala Lyme, malaria şi febra Dengue.
Most importantly, the potential population health impacts of environmental changes extend far into future, if environmental conditions deteriorate further.
Şi mai important, în cazul în care condiţiile de mediu continuă să se deterioreze, potenţialele efecte asupra sănătăţii populaţiei se pot extinde mult timp în viitor.
Change can be abrupt and unexpected but they can also be protracted and gradual and thus pose considerable challenges to public health.
Schimbările pot fi bruşte şi neaşteptate sau îndelungi şi treptate, prezentând astfel provocări considerabile pentru sănătatea publică.
Climate change and communicable diseases
Schimbările climatice şi bolile transmisibile
Climate change may also alter the distribution and transmission of communicable diseases principally through impacting disease pathogens directly; through impacting the distribution of vectors which may carry diseases; or through impacting human behaviours leading to changing patterns of exposure to infectious diseases (e.g. increased time spent outdoors in woodlands where ticks live).
Schimbările climatice pot, de asemenea, modifica distribuţia şi transmiterea bolilor contagioase, în principal prin afectarea directă a agenţilor patogeni ai bolilor, prin influenţarea distribuţiei vectorilor purtători de boli sau prin afectarea comportamentelor umane, care atrage, la rândul său, modificarea modelelor de expunere la boli infecţioase (de exemplu, creşterea perioadei petrecute în aer liber în păduri, habitatul căpuşelor).
Vector-borne diseases are transmitted by arthropods such as ticks (e.g. tick-borne encephalitis (TBE), Lyme disease), mosquitoes (e.g. Chikungunya fever, Dengue fever), or sandflies (e.g. visceral leishmaniasis).
Bolile transmise prin vectori sunt răspândite de artropode precum căpuşele (de exemplu, encefalita transmisă de căpuşe - ETC, boala Lyme), ţânţari (de exemplu, febra Chikungunya, febra Dengue) sau flebotomi (de exemplu, leishmanioza viscerală).
Climatic changes, such as hotter and longer summers, warmer winters, and/or increased annual rainfalls could enable these organisms to shift their habitats, potentially introducing diseases to areas previously unfamiliar with them.
Schimbările climatice, precum verile mai calde şi mai lungi, iernile mai calde şi/sau precipitaţiile anuale crescute, ar putea determina aceste organisme să îşi schimbe habitatele, putând astfel introduce boli în zone neafectate până atunci.
Meanwhile, food-borne diseases  like salmonellosis have been observed to be highly temperature sensitive, meaning that increased annual average temperatures could have important effects on food safety.
Între timp, s-a observat că bolile transmise prin alimente, precum salmoneloza, sunt foarte sensibile la temperatură, ceea ce înseamnă că o creştere a temperaturilor medii anuale ar putea avea efecte importante asupra siguranţei alimentare.
Climate change may influence water quality and availability (drinking and bathing) while also leading to increased risks of flooding in some regions.
Schimbările climatice pot influenţa calitatea şi disponibilitatea apei (de băut şi de îmbăiat), conducând, în acelaşi timp, la creşterea riscului de inundaţii în anumite regiuni.
Thus water-borne diseases , such as those caused by Cryptosporidium in drinking water and Vibrio bacteria in bathing water, need to be further examined for their potential links to climate change, along with air-borne diseases  and rodent-borne diseases .
Astfel, bolile transmise prin apă, precum cele provocate de Cryptosporidium din apa de băut şi de bacteriile Vibrio din apa de îmbăiat, alături de bolile aerogene şi bolile transmise prin rozătoare, trebuie examinate în continuare pentru a se determina potenţialele legături cu schimbările climatice.
For each of the above examples, it is important to point out that our current understandings contain elements of uncertainty.
Este important de subliniat că, pentru fiecare dintre exemplele de mai sus, nivelul nostru actual de înţelegere conţine elemente de incertitudine.
Climate change is one of many important factors driving infectious disease spread, alongside human and animal population dynamics, intense global levels of trade and travel, changing patterns of land use, and so on.
Schimbările climatice reprezintă unul din numeroşii factori importanţi care determină răspândirea bolilor infecţioase, alături de dinamica populaţiei umane şi animale, intensificarea nivelurilor globale de comerţ şi călătorie, modificarea tiparelor de utilizare a terenurilor etc.
Thus one important area of ECDC activity is to further quantify and examine the links between climate change and other determinants of communicable diseases.
Astfel, un domeniu important al activităţii ECDC îl reprezintă cuantificarea şi examinarea în profunzime a legăturilor dintre modificările climatice şi alţi factori determinanţi ai bolilor transmisibile.
The pan-European capacity to analyse, predict and respond to changing communicable disease patterns due to global change is currently underdeveloped.
Capacitatea paneuropeană de analizare, previzionare şi reacţie la modificarea modelelor de răspândire a bolilor transmisibile ca urmare a schimbărilor globale este în prezent subdezvoltată.
Despite the abundance of environmental and epidemiologic data, they are often not linked, thereby preventing public health and environmental agencies and scientists from gaining more comprehensive understandings of the multi-causal pathways that drive environmental and epidemiological change.
În pofida abundenţei de date de mediu şi epidemiologice, acestea sunt adesea necorelate, împiedicând astfel agenţiile şi cercetătorii din domeniul sănătăţii publice şi al mediului să obţină o înţelegere exhaustivă a factorilor multicauzali care stau la baza schimbărilor de mediu şi epidemiologice.
To address this shortcoming ECDC is exploring the development of the European Environment and Epidemiology Network (E3)  that could link climatic/environmental and infectious disease data in order to strengthen European capacity in forecasting, monitoring and responding to the threats posed by new and emerging diseases.
Pentru a soluţiona acest neajuns, ECDC analizează dezvoltarea Reţelei europene în domeniul mediului şi epidemiologiei (E3), care ar putea corela datele climatice/de mediu şi cele privind bolile infecţioase pentru a consolida capacitatea europeană de prognozare, monitorizare şi reacţie la ameninţările reprezentate de bolile noi şi emergente.
The E3 network would connect epidemic intelligence and infectious disease surveillance data (currently housed at ECDC) with meteorological variables, entomological data, water quality records, air quality measures, remote sensing information, geology, population density and many other information sources.
Reţeaua E3 va corela informaţiile privind situaţia epidemică şi datele de supraveghere a bolilor infecţioase (găzduite, în prezent, în cadrul ECDC) cu variabilele meteorologice, datele entomologice, înregistrările privind calitatea apei, măsurătorile privind calitatea aerului, informaţiile de teledetecţie, geologie, densitatea populaţiei şi multe alte surse de informare.
Through integrating and synthesizing these data sets, disease surveillance systems would be able to incorporate and analyse environmental precursors to disease pandemics, thus preparing public health to meet the challenges of our time.
Prin integrarea şi sintetizarea acestor seturi de date, sistemele de supraveghere a bolilor vor avea capacitatea de a încorpora şi analiza precursorii de mediu ai pandemiilor, pregătind astfel serviciile de sănătate publică să înfrunte provocările timpurilor noastre.
Clostridium difficile is an anaerobic bacterium, widely distributed in soil and intestinal tracts of animals.
Clostridium difficile este o bacterie anaerobă larg răspândită în sol şi în tractul intestinal al animalelor.
The clinical spectrum of  C. difficile  infection (CDI) ranges from mild diarrhoea to severe life threatening pseudomembranous colitis.
Spectrul clinic al infecţiei cu  C. difficile  (ICD) variază de la forme uşoare de diaree la colită pseudomembranoasă severă cu potenţial letal.
The disease is not always associated with previous antibiotic use.
Boala nu este asociată întotdeauna cu administrarea prealabilă de antibiotice.
There is an increase of reports of community-acquired CDI in individuals previously not recognized as predisposed.
Se înregistrează o creştere a cazurilor raportate de ICD comunitară la persoane nerecunoscute anterior ca fiind predispuse.
CDI is also recognised increasingly in a variety of animal species.
De asemenea, ICD este recunoscută tot mai frecvent la o diversitate de specii de animale.
The transmission of  C. difficile  can be patient-to-patient, via contaminated hands of healthcare workers or by environmental contamination.
Transmiterea  C. difficile  poate avea loc de la pacient la pacient, prin intermediul mâinilor contaminate ale lucrătorilor din sistemul sanitar sau prin contaminarea mediului.
The impact of CDI on modern healthcare is significant.
Impactul ICD asupra sistemului de sănătate modern este semnificativ.
In terms of costs, this translates into  €5.000-15.000 per case in England and $1.1 billion per year in the USA.
În ceea ce priveşte costurile, aceasta înseamnă cheltuieli de 5 000 până la 15 000 EUR per caz în Anglia şi de 1,1 miliarde USD pe an în SUA.
Assuming the population of European Union to be 457 million, CDI can be estimated to potentially cost the Union  €3.000 million per annum.
Presupunând că populaţia Uniunii Europene este de 457 milioane de locuitori, se estimează că ICD poate costa Uniunea 3000 milioane EUR pe an.
It is expected to almost double over the next four decades.
Se preconizează că această cifră se va dubla aproape în următoarele patru decenii.
Since March 2003, increasing rates of CDI have been reported in Canada and USA with a more severe course, higher mortality, and more complications.
Începând cu luna martie 2003, în Canada şi SUA au fost raportate rate în creştere ale infecţiei cu ICD, cu o evoluţie mai severă, mortalitate mai ridicată şi mai multe complicaţii.
This increased virulence is assumed to be associated with higher amounts of toxin production by fluoroquinolone-resistant strains belonging to PCR ribotype 027, toxinotype III and PFGE NAP1.
Se presupune că această virulenţă crescută este asociată cu cantităţi mai mari de toxine produse de tulpinile rezistente la fluorochinolone care aparţin ribotipului PCR 027, toxinotipului III şi PFGE NAP1.
Cases of CDI due to the new, highly virulent strain of  C. difficile  PCR ribotype 027 have been reported in Belgium, Germany, Finland, France, Ireland, Luxembourg, The Netherlands, Switzerland and the UK (England, Wales and Northern Ireland).
Cazurile de ICD provocate de noua tulpină extrem de virulentă a  C. difficile  ribotipul PCR 027 au fost raportate în Belgia, Germania, Finlanda, Franţa, Irlanda, Luxemburg, Ţările de Jos, Elveţia şi Regatul Unit (Anglia, Ţara Galilor şi Irlanda de Nord).
It has also been detected in Austria, Denmark, Hungary, Norway, Poland and Spain, and in Scotland.
Aceasta a fost, de asemenea, detectată în Austria, Danemarca, Ungaria, Norvegia, Polonia, Spania şi Scoţia.
The outbreaks are very difficult to control.
Focarele sunt foarte dificil de controlat.
However, recent experience from Canada shows that this may be possible by combining infection control measures combined with optimisation of antimicrobial prescribing.
Cu toate acestea, experienţa recentă a Canadei arată că acest lucru este posibil prin combinarea măsurilor de control al infecţiei cu optimizarea prescrierii de antimicrobiene.
No information is available on community-acquired cases of PCR ribotype 027. Data on the incidence of PCR ribotype 027 in nursing homes are limited.
Nu sunt disponibile informaţii privind cazuri comunitare de ICD provocate de ribotipul 027. Datele privind incidenţa ribotipului PCR 027 în sanatorii sunt limitate.
Outbreaks are possible and PCR ribotype 027 has been reported in nursing homes in France, Germany, The Netherlands, Norway and Scotland.
Este posibilă apariţia de focare, iar ribotipul PCR 027 a fost raportat în sanatorii din Franţa, Germania, Ţările de Jos, Norvegia şi Scoţia.
READ MORE ON ECDC SITEHEALTH TOPICS A-ZRELATED HEALTH TOPICSIMAGE
DETALII PE SITE-UL ECDCTEME DE SĂNĂTATE A-ZTEME DE SĂNĂTATE CONEXEIMAGINE
Crimean Congo haemorrhagic fever
Febra hemoragică de Crimeea-Congo
Crimean-Congo haemorrhagic fever virus
Virusul febrei hemoragice de Crimeea-Congo
In Europe cases of human infections have been reported from Albania, Armenia, Bulgaria, Kazakhstan, Kosovo, Russia, Serbia, Tajikistan, Turkey, Turkmenistan, Ukraine, and Uzbekistan.
În Europa, cazuri de infecţii la om au fost raportate în Albania, Armenia, Bulgaria, Kazahstan, Kosovo, Rusia, Serbia, Tadjikistan, Turcia, Turkmenistan, Ucraina şi Uzbekistan.
In June 2008, a first case was diagnosed in Greece.
În iunie 2008, a fost diagnosticat primul caz în Grecia.
Dengue fever
Febra Dengue
Diphtheria
Difteria
Diphtheria is an acute disease caused by toxin-producing strains of  Corynebacterium diphtheriae  (in some cases also by  Corynebacterium ulcerans ) bacteria, that is known to colonise mucous membranes.
Difteria este o boală acută cauzată de tulpini producătoare de toxine ale bacteriei  Corynebacterium diphtheriae  (în unele cazuri, şi  Corynebacterium ulcerans ), cunoscute pentru colonizarea mucoaselor.
Following infection, after a usually short incubation period (2–5 days), the release of the cytotoxin may produce characteristic lesions on the affected mucous membranes (tonsils, pharynx, larynx, nose) or wounds.
În urma infectării şi după, de obicei, o scurtă perioadă de incubaţie (2-5 zile), eliberarea citotoxinei poate produce leziuni caracteristice pe mucoasele afectate (amigdale, faringe, laringe, nas) sau plăgi.
Obstruction of the airway may follow.
Acestea pot fi urmate de obstrucţia căilor respiratorii.
The toxin, once absorbed, reaches other organs and can cause myocarditis, paralytic symptoms and nephritis.
După ce este absorbită, toxina ajunge în alte organe şi poate provoca miocardită, simptome paralitice şi nefrită.
It is preventable by vaccination.
Boala poate fi prevenită prin vaccinare.
Read more about diphtheria in the  factsheet for general public .
Detalii despre difterie în  fişa de date pentru publicul larg .
HEALTH TOPICS A-ZREAD MORE ON ECDC SITERELATED TOPICSEUROSURVEILLANCEEPIDEMIOLOGICAL UPDATERELATED HEALTH TOPICSRELATED TOPICSRELATED HEALTH TOPICS
TEME DE SĂNĂTATE A-ZDETALII PE SITE-UL ECDCTEME CONEXEEUROSURVEILLANCEACTUALIZARE EPIDEMIOLOGICĂTEME DE SĂNĂTATE CONEXETEME CONEXETEME DE SĂNĂTATE CONEXE
Ebola and Marburg fevers
Febra Ebola şi febra Marburg
No treatment or vaccine is available for either disease.
Pentru niciuna dintre cele două boli nu există tratament sau vaccin 
                .
Giardiasis
Giardiaza
Giardia lamblia (  Giardia intestinalis  and  Giardia duodenalis  are synonyms) is a cyst-producing parasite, able to settle in the human and animal bowel.
Giardia lamblia  ( Giardia intestinalis  şi  Giardia duodenalis  sunt sinonime) este un parazit care produce chisturi, capabil să se instaleze în intestinul oamenilor şi animalelor.
Gonorrhoea is a sexually transmitted infection (STI) caused by  Neisseria gonorrhoeae  bacteria.
Gonoreea este o infecţie cu transmitere sexuală (ITS) cauzată de bacteriile  Neisseria gonorrhoeae .
Even with adequate and prompt antibiotic treatment, mortality can reach up to 10% of cases.
Chiar şi cu tratament antibiotic adecvat şi prompt, mortalitatea poate atinge până la 10% din cazuri.
Vaccine prophilaxis is therefore of paramount importance, in order to protect children.
Profilaxia prin vaccinare are, prin urmare, o importanţă capitală pentru protecţia copiilor.
Read more about  haemophilus influenzae  infection in the  factsheet for general public  and  factsheet for health professionals .
Detalii despre infecţia cu  haemophilus influenzae  în  fişa de date pentru publicul larg  şi  fişa de date pentru profesioniştii din domeniul sănătăţii .
RELATED TOPICSEUROSURVEILLANCERELATED PAGESHEALTH TOPICS A-ZRead more on ECDC siteRELATED HEALTH TOPICS
TEME CONEXEEUROSURVEILLANCEPAGINI CONEXETEME DE SĂNĂTATE A-ZDETALII PE SITE-UL ECDCTEME DE SĂNĂTATE CONEXE
Puumala virus occur mainly in Europe and Russia.
Virusul Puumala apare, în principal, în Europa şi Rusia.
Transmission to humans occurs through inhalation of virus in aerosol from excreta of infected rodents.
Transmiterea la oameni are loc prin inhalarea virusului din aerosolii proveniţi de la excreţiile rozătoarelor infectate.