natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Shigellosis is caused by Shigella bacteria, which includes several species pathogenic to man, with humans as the main reservoir.
Shigeloza este cauzată de bacteriile Shigella, care includ mai multe specii patogene pentru oameni, aceştia constituind rezervorul principal.
The clinical picture may therefore vary between a mild enteric infection (watery, self-limiting diarrhoea) and very serious symptoms (high fever, dysentery, , intestinal perforation, kidney failure).
Prin urmare, tabloul clinic poate varia între o infecţie enterică uşoară (diaree apoasă, care se vindecă singură) şi simptome foarte grave (febră mare, dizenterie, perforaţie intestinală, insuficienţă renală).
Sindbis fever
Febra Sindbis
Sindbis virus (SINV) is an enveloped RNA virus of the genus  Alphavirus  in the virus family  Togaviridae .
Virusul Sindbis (VSIN) este un virus ARN anvelopat din genul  Alphavirus , din familia de virusuri  Togaviridae .
Sindbis virus is related to Chikungunya alphavirus.
Virusul Sindbis este înrudit cu alfavirusul Chikungunya.
The clinical disease caused by SINV infection is known as Pogosta disease (Finland), Ockelbo disease (Sweden), and Karelian fever (Russia).
Boala clinică provocată de infecţia cu VSIN este numită boala Pogosta (Finlanda), boala Ockelbo (Suedia) şi febra kareliană (Rusia).
Sindbis virus is widely and continuously found in insects (the main vectors are  Culex and  Culiseta  mosquitoes) and vertebrates in Eurasia, Africa, and Oceania.
Virusul Sindbis este prezent în mare măsură şi în permanenţă la insecte (principalii vectori sunt ţânţarii  Culex  şi  Culiseta ) şi vertebrate din Eurasia, Africa şi Oceania.
However, clinical SINV infection in humans has almost exclusively been reported in Northern Europe where it is endemic and where large outbreaks occur intermittently.
Cu toate acestea, infecţia clinică cu VSIN la om a fost raportată aproape exclusiv în nordul Europei, unde este endemică şi unde apar cu intermitenţe focare extinse.
Cases are occasionally reported in Australia, China, and South Africa.
Ocazional, au fost raportate cazuri în Australia, China şi Africa de Sud.
Read more about s 
                indbis fever in the  Factsheet for professionals .
Detalii despre febra S 
                indbis în  fişa de date pentru profesionişti .
The disease was preventable by an effective live-attenuated vaccine, whose large scale use lead to its eradication.
Boala putea fi prevenită printr-un vaccin viu atenuat eficace, a cărui utilizare pe scară largă a condus la eradicarea bolii.
Sexually Transmitted Infections (STI)
Infecţiile cu transmitere sexuală (ITS)
Sexually transmitted infections (STI) is a group of infections that may transmit through vaginal, oral and anal sexual intercourse.
Infecţiile cu transmitere sexuală (ITS) reprezintă un grup de infecţii care se pot transmite prin contact sexual vaginal, oral şi anal.
classical STI
ITS clasice
It is a consequence of a toxin produced by the bacterium  Clostridium tetani .
Este o consecinţă a unei toxine produse de bacteria  Clostridium tetani .
The main reservoirs of the bacterium are herbivores, which harbour the bacteria in their bowels (with no consequences for them) and disseminate the  “spore form ” of the bacteria in the environment with their faeces.
Principalele rezervoare ale bacteriei sunt erbivorele, care găzduiesc bacteria în intestine (fără consecinţe pentru ele) şi diseminează „sporii” bacteriei în mediul înconjurător prin intermediul fecalelor.
The overall death rate is close to 50%, depending on the clinical presentation, patient ’s age and medical support.
Rata generală a mortalităţii este de aproape 50%, în funcţie de tabloul clinic, de vârsta pacientului şi de asistenţa medicală acordată.
Read more about tetanus  in the  factsheet for health professionals .
Detalii despre tetanos în  fişa de date pentru profesioniştii din domeniul sănătăţii .
RELATED TOPICSREAD MORE ON ECDC SITEEUROSURVEILLANCEHEALTH TOPICS A-ZRELATED HEALTH TOPICS
TEME CONEXEDETALII PE SITE-UL ECDCEUROSURVEILLANCETEME DE SĂNĂTATE A-ZTEME DE SĂNĂTATE CONEXE
Tick-borne encephalitis
Encefalita transmisă de căpuşe
Coloured TEM of tick-borne encephalitis virus
Micrografie electronică TEM color a unui virus de encefalită transmisă de căpuşe
Tick-borne encephalitis (TBE) is a human viral infectious disease involving the central nervous system, and occurring in many parts of Europe and Asia.
Encefalita transmisă de căpuşe (ETC) este o boală infecţioasă virală umană care afectează sistemul nervos central şi care este prevalentă în numeroase regiuni din Europa şi Asia.
The virus is transmitted by the bite of infected ticks, found in woodland habitats.
Virusul se transmite prin muşcătura căpuşelor infectate, care se găsesc în habitatele împădurite.
TBE is most often manifested as a two-phased illness.
ETC se manifestă cel mai adesea sub forma unei boli cu două faze.
The first phase is associated with symptoms like fever, fatigue, headache, muscular ache and nausea.
Prima fază este asociată cu simptome precum febră, oboseală, dureri de cap, dureri musculare şi greaţă.
The second phase involves the neurological system with symptoms of meningitis (inflammation of the membrane that surrounds the brain and spinal cord) and/or encephalitis (inflammation of the brain).
A doua fază afectează sistemul neurologic, cu simptome de meningită (inflamarea membranei care înconjoară creierul şi măduva spinării) şi/sau encefalită (inflamarea creierului).
Like other tick-borne infectious diseases, TBE can be prevented by using insect repellents and protective clothing to prevent tick bites.
Asemenea altor boli infecţioase transmise de căpuşe, ETC poate fi prevenită prin folosirea de insecticide şi purtarea de îmbrăcăminte pentru prevenirea muşcăturilor de căpuşe.
A vaccine is available in some disease endemic areas.
În unele zone endemice ale bolii este disponibil un vaccin.
Crimean Congo hemorrhagic fever (CCHF)
Febra hemoragică de Crimeea-Congo (FHCC)
Lyme borreliosis (LB)
Borelioza Lyme (BL)
Lyme disease, also known as Lyme borreliosis, is caused by the bacterium Borrelia burgdorferi and is transmitted to humans by the bite of infected ticks.
Boala Lyme, numită şi borelioza Lyme, este cauzată de bacteria Borrelia burgdorferi şi se transmite la om prin muşcătura căpuşelor infectate.
Tick-borne encephalitis (TBE)
Encefalita transmisă de căpuşe (ETC)
Tick-borne relapsing Fever (TBRF)
Febra recidivantă transmisă prin căpuşe (FRTC)
Tick-borne relapsing fever (TBRF) is a disease caused by several species of spiral-shaped bacteria (spirochaetes) that are transmitted to humans through the bite of infected soft ticks.
Febra recidivantă transmisă prin căpuşe (FRTC) este o boală cauzată de mai multe specii de bacterii spiralate (spirocheţi) care sunt transmise la om prin muşcătura căpuşelor moi infectate.
READ MORE ON ECDC SITEHEALTH TOPICS A-ZRELATED HEALTH TOPICS
DETALII PE SITE-UL ECDCTEME DE SĂNĂTATE A-ZTEME DE SĂNĂTATE CONEXE
The Toxoplasma cysts can survive in the environment for a long time, contaminating fruit and vegetables, and cysts in meat remain infective as long as the meat is edible.
Chisturile toxoplasmice pot supravieţui în mediul înconjurător o perioadă îndelungată, contaminând fructele şi legumele, iar chisturile din carne rămân infecţioase atât timp cât carnea este comestibilă.
The most important causative agent of tuberculosis (TB) is Mycobacterium tuberculosis. M. tuberculosis, together with M. bovis, M. africanum and M. microti, form the ‘M. tuberculosis complex’, which is a group within the genus Mycobacterium.
Cel mai important agent cauzator al tuberculozei (TBC) este bacteria Mycobacterium tuberculosis. M. Tuberculosis, împreună cu M. bovis, M. africanum şi M. microti formează „complexul M. tuberculosis”, un grup din cadrul genului Mycobacterium.
This genus also includes many different nontuberculous mycobacteria (NTM), of which M. leprae and M. avium are best known.
Acest gen include, de asemenea, numeroase micobacterii non-tuberculoase (MNT) diferite, dintre care cele mai cunoscute sunt M. leprae şi M. avium.
M. tuberculosis is typically a slightly curved or straight rod-shaped microbe.
M. tuberculosis este, de obicei, un microb cu o formă uşor curbată sau de bastonaş drept.
Its length is 2–5 μm and the generation time ranges from 12–24 hours.
Lungimea sa este de 2
                -
                5 μm, iar perioada de generare se situează între 12 şi 24 de ore.
The bacterium is aerobic and non-spore forming1,2. An important feature of M. tuberculosis is that after infection it can remain latent in the body for a long time (even lifelong).
Bacteria este aerobă şi nu formează spori 1,2. O caracteristică importantă a M. Tuberculosis este faptul că, după infectare, poate rămâne în stare latentă în organism o perioadă lungă de timp (chiar pe parcursul întregii vieţi).
Under favourable conditions, these bacteria can start multiplying and cause clinical disease.
În condiţii favorabile, aceste bacterii pot începe să se multiplice şi cauzează boala clinică.
Read more about TB in the  factsheet for professionals
Detalii despre TBC în  fişa de date pentru profesionişti .
READ MORE ON ECDC SITEHEALTH TOPICS A-ZEXTERNAL LINKSECDC/WHO TB REPORTTB SITUATION IN EUROPEKEY MESSAGESVIDEOS
DETALII PE SITE-UL ECDCTEME DE SĂNĂTATE A-ZLINKURI EXTERNERAPORT TBC AL ECDC/OMSSITUAŢIA TBC ÎN EUROPAMESAJE CHEIEMATERIALE VIDEO
What kind of typing activities are important in public health?
Ce tipuri de activităţi de tipizare sunt importante în sănătatea publică?
Infectious diseases control relies on laboratory diagnostics.
Controlul bolilor infecţioase depinde de diagnosticul de laborator.
Pathogen identification and characterisation guides clinicians and public health workers in implementing appropriate treatment and preventive measures.
Identificarea şi caracterizarea agenţilor patogeni ghidează clinicienii şi lucrătorii din sectorul sănătăţii publice în aplicarea măsurilor de tratament şi de prevenţie adecvate.
If further details about the pathogen are required, a process, referred to as  “typing, ” is used to obtain this information by specialised laboratory assays.
Dacă sunt necesare detalii suplimentare despre agentul patogen, aceste informaţii pot fi obţinute prin analize specializate de laborator în cadrul unui proces denumit „tipizare”.
There are a number of reasons why it may be essential to use typing techniques:
Utilizarea tehnicilor de tipizare poate fi importantă din mai multe motive:
to investigate an outbreak of an infectious disease, for example - to establish an association between food poisoning and a specific foodstuff
pentru investigarea unui focar de boală infecţioasă, de exemplu, pentru a stabili o legătură între o toxiinfecţie alimentară şi un anumit aliment
to study pathogenicity, virulence and antibiotic resistance of individual strains within a species
pentru studierea patogenităţii, virulenţei şi rezistenţei la antibiotice a tulpinilor individuale din cadrul unei specii
to monitor circulating strains for vaccine purposes
pentru monitorizarea tulpinilor circulante în vederea dezvoltării de vaccinuri
There are 2 basic ways to describe typing methods based on:
Există două metode de bază pentru descrierea metodelor de tipizare, în funcţie de:
observable physical or biochemical properties (phenotyping)
proprietăţile fizice sau biochimice observabile (fenotipare)
composition of genetic material (genotyping)
compoziţia materialului genetic (genotipare)
Genotyping is based on molecular methods, it allows the highest resolution within microbial species and even within individual strains.
Genotiparea se bazează pe metode moleculare şi permite cea mai înaltă rezoluţie în cadrul speciilor microbiene şi chiar în cadrul tulpinilor individuale.
With continued advancements in technology and applications to public health, molecular typing will offer new insights into dynamics of infectious diseases.
În condiţiile progreselor constante ale tehnologiei şi ale aplicaţiilor pentru sănătatea publică, tipizarea moleculară va oferi noi cunoştinţe despre dinamica bolilor infecţioase.
ECDC role in typing is to foster the development of sufficient capacity for diagnosis, detection, identification and characterization of agents which may threaten public health (  ECDC founding regulation 851/2004 ).
Rolul ECDC în tipizare este de a promova dezvoltarea unei capacităţi suficiente pentru diagnosticare, detecţie, identificare şi caracterizare a agenţilor care pot constitui ameninţări la adresa sănătăţii publice ( Regulamentul nr. 851/2004 de instituire a ECDC ).
To achieve this, the centre shall collect, collate, evaluate and disseminate relevant scientific and technical data, including typing information.
În acest scop, centrul colectează, colaţionează, evaluează şi difuzează date ştiinţifice şi tehnice relevante, inclusiv informaţii despre tipizare.
Appropriate typing method and purpose vary between different pathogens.
Metoda adecvată de tipizare şi scopul tipizării variază de la un agent patogen la altul.
ECDC projects involving typing must have a clear public health value, including improving data comparability between different laboratories, training initiatives, and considerations of access and cost effectiveness.
Proiectele ECDC care implică tipizarea trebuie să aibă o valoare clară pentru sănătatea publică, incluzând îmbunătăţirea comparabilităţii datelor între diferite laboratoare, iniţiative de formare şi consideraţii privind accesul şi eficacitatea din punct de vedere al costurilor.
READ MORE ON ECDC SITE
DETALII PE SITE-UL ECDC
Viral haemorrhagic fever
Febra hemoragică virală
A number of diseases are included under the heading  “viral haemorrhagic fevers ” (VHFs), with differences in type of virus, geographical distribution, incidence, reservoir, way of transmission and clinical symptoms.
Sub această denumire de „febră hemoragică virală” (FHV) este inclus un număr de boli, diferenţiate prin tipul de virus, distribuţia geografică, incidenţa, rezervorul, modul de transmitere şi simptomele clinice.
The common denominator is the possible emergence of a disease with general bleedings –  
               often leading to death.
Numitorul comun este posibilul debut al bolii cu hemoragii generale – care adesea conduc la decesul pacienţilor.
Present in Europe are Hantaan and  Puumula  VHF, also called ‘epidemic nephropathy’ (transmitted through direct/indirect exposure to infected rodents) and Crimean-Congo VHF (transmitted through tick bites).
În Europa sunt prezente virusurile FHV Hantaan şi  Puumula , cunoscute şi sub denumirea de „nefropatie epidemică” (se transmit prin expunerea directă/indirectă la rozătoarele infectate), şi virusul FHV de Crimeea-Congo (transmis prin înţepăturile de căpuşe).
Others, are mainly seen as imported infections, such as Lassa fever (transmitted by rodents), yellow fever and dengue haemorrhagic fever (transmitted through mosquito bites), Lassa fever and Marburg fever (monkey associated).
Celelalte virusuri sunt considerate infecţii importate, precum febra Lassa (transmisă de rozătoare), febra galbenă şi febra hemoragică Dengue (transmisă prin înţepături de ţânţari), febra Lassa şi febra Marburg (asociată maimuţelor).
Related health topics
Teme de sănătate conexe
Alkhurma haemorrhagic fever  
                is a viral haemorrhagic disease reported  
                mainly  
                in Saudi Arabia.
Febra hemoragică Alkhurma  
                este o boală hemoragică virală raportată,  
                în principal ,  în Arabia Saudită.
Dengue haemorrhagic fever
Febra hemoragică Dengue
However, about 8% of patients (children under five years old and the elderly being the most susceptible) may develop  “haemolytic uraemic syndrome ” (HUS), characterised by acute kidney failure, bleeding and neurological symptoms.
Cu toate acestea, aproximativ 8% dintre pacienţi (copiii mai mici de cinci ani şi persoanele vârstnice fiind cele mai susceptibile) pot dezvolta „sindromul hemolitic uremic” (SHU), caracterizat prin insuficienţă renală acută, sângerare şi simptome neurologice.
West Nile fever
Febra Nilului de Vest
Known as a vector for the West Nile virus, this Culex quinquefasciatus mosquito has landed on a human finger (CDC/James Gathany)
Un ţânţar Culex quinquefasciatus, cunoscut ca vector pentru virusul Nilului de Vest, s-a aşezat pe degetul unui om (CDC/James Gathany).
As well as supporting ECDC ’s scientific work, the Advisory Forum is also a mechanism for exchanging information, pooling health knowledge and furthering public health cooperation.
În afară de susţinerea activităţii ştiinţifice a ECDC, Forumul consultativ este, de asemenea, un mecanism dedicat schimburilor de informaţii, centralizării cunoştinţelor în materie de sănătate şi promovării cooperării în materie de sănătate publică.
According to Article 18 of the  Founding Regulation , the Advisory Forum shall be composed of members from technically competent bodies in the Member States which undertake tasks similar to those of the Centre, on the basis of one representative designated by each Member State recognised for his/her scientific competence, as well as three members without the right to vote nominated by the Commission and representing interested parties at European level, such as non-governmental organisations representing patients, professional bodies or academia.
În conformitate cu articolul 18 din  regulamentul de instituire , Forumul consultativ este compus din membri ai organismelor cu competenţă tehnică din statele membre, care îndeplinesc atribuţii similare cu membrii centrului, pe baza desemnării unui reprezentant de către fiecare stat membru recunoscut pentru competenţa sa ştiinţifică, precum şi din trei membri fără drept de vot propuşi de Comisie şi reprezentând părţile interesate la nivel european, cum ar fi organizaţii neguvernamentale de reprezentare a pacienţilor, organisme profesionale sau mediul universitar.
AdvisoryForum_MembersAndAlternatesPHOTO GALLERY
ForumConsultativ_MembriŞiMembriSupleanţiGALERIE FOTO
Competent Bodies
Organisme competente
ECDC Competent Bodies are institutions or scientific bodies providing independent scientific and technical advice or capacity for action in the field of the prevention and control of human disease.They have been designated by the Member States governments and their list has been compiled by the ECDC Management Board in December 2007.
Organismele competente ale ECDC sunt instituţii sau organisme ştiinţifice care oferă consiliere ştiinţifică şi tehnică independentă sau capacitate de acţiune în domeniul prevenirii şi controlului bolilor umane. Acestea au fost desemnate de guvernele statelor membre, iar lista acestora a fost alcătuită de Consiliul de administraţie al ECDC în decembrie 2007.
COMPETENT BODIESPHOTO GALLERYSTAY UP TO DATE
ORGANISME COMPETENTEGALERIE FOTOINFORMAŢI-VĂ PERMANENT
Director of ECDC - Dr Marc Sprenger
Directorul ECDC - Dr. Marc Sprenger
Who am I?
Cine sunt?
Doctor
Medic
In my heart I am a doctor.
În sufletul meu sunt medic.
It is the profession I chose when I was eighteen and which has been the essence of my work ever since.
Este profesia pe care am ales-o la vârsta de optsprezece ani şi care reprezintă de atunci esenţa muncii mele.
Great people
Oameni minunaţi
I surround myself with great people, people that are better than I am in specific areas.
Mă înconjor de oameni minunaţi, oameni care sunt mai buni decât mine în domenii specifice.
And I am proud to work with them.
Şi sunt mândru că lucrez cu ei.
Connecting and inspiring confidence
Crearea de legături şi consolidarea încrederii
Connecting with people and creating trust are essential ingredients in co-operation.
Crearea de legături cu oamenii şi consolidarea încrederii sunt ingrediente esenţiale ale cooperării.
Opportunity
Oportunitate
There are no problems - only solutions.
Nu există probleme - doar soluţii.
Driven
Motivaţie
I'm not afraid to roll up my sleeves to get things done.
Nu mi-e teamă să îmi suflec mânecile şi să trec la treabă.
Awakening
Deşteptare
I always try to have breakfast with my wife and children... our moment together.
Încerc întotdeauna să iau micul dejun cu soţia şi copiii mei... este clipa petrecută împreună.
Visions for ECDC
Viziuni pentru ECDC
ECDC should be known for quality, transparency, delivery and independent advice.
ECDC trebuie să fie cunoscut pentru calitate, transparenţă, respectarea angajamentelor şi consiliere independentă.
Dr. Marc Sprenger was appointed as Director of ECDC in April 2010, following his election by the Centre ’s Management Board in March 2010 and after his appearance before the European Parliament's Environment, Public Health and Food Safety Committee.
Dr. Marc Sprenger a fost numit director al ECDC în aprilie 2010, în urma alegerii sale de către Consiliul de administraţie al centrului în martie 2010 şi după înfăţişarea sa înaintea Comisiei pentru mediu, sănătate publică şi siguranţă alimentară a Parlamentului European.
Dr Sprenger took up his post on 1 May 2010 for a period of five years.
Dr. Sprenger a preluat acest post la data de 1 mai 2010 pentru o perioadă de cinci ani.
Prior to coming to ECDC Dr Sprenger was Director-General of the National Institute for Public Health and the Environment (RIVM) in Bilthoven (2003-2010).
Înainte de a se alătura echipei ECDC, Dr. Sprenger a fost director general al Institutului naţional pentru sănătate publică şi mediu (RIVM) din Bilthoven (2003-2010).
Before that, Dr Sprenger was Director of Health at the Netherland ’s Healthcare Insurance Board (CVZ) (1999-2003), and Head of the Centre for Infectious Disease Epidemiology at RIVM (1993-1999).
Înainte de aceasta, Dr. Sprenger a fost director pentru sănătate în cadrul Comisiei de asigurări de sănătate din Ţările de Jos (CVZ) (1999-2003) şi şef al Centrului pentru epidemiologia bolilor infecţioase de pe lângă RIVM (1993-1999).
Key international posts held by Dr. Sprenger include being the ECDC Management Board ’s founding Chairman (2004 –  
               2008), and being a member of the Executive Board of the International Association of Public Health Institutes (IANPHI) (2008-2010).
Printre principalele funcţii internaţionale deţinute de Dr. Sprenger se numără cea de preşedinte fondator al Consiliului de administraţie al ECDC (2004 –  
               
                2008) şi cea de membru al Consiliului executiv al Asociaţiei internaţionale a institutelor de sănătate publică (IANPHI) (2008-2010).
Dr Sprenger is a medical microbiologist with a degree in medicine from the University of Maastricht (1988) and a PhD from Erasmus University, Rotterdam (1990).
Dr. Sprenger este specialist în microbiologie medicală, cu o diplomă în medicină obţinută la Universitatea din Maastricht (1988) şi un doctorat susţinut la Universitatea Erasmus din Rotterdam (1990).
The subject of his PhD was the epidemiology of influenza.
Subiectul tezei sale de doctorat a fost epidemiologia gripei.
Marc Sprenger is married and has four children.
Marc Sprenger este căsătorit şi are patru copii.
Press release of appointment
Comunicat de presă cu privire la numire
SPEECHESSTAY UP TO DATEDIRECTOR PICTURES
DISCURSURIINFORMAŢI-VĂ PERMANENTIMAGINI DIRECTOR
Office of the Director
Biroul directorului
The  Director is responsible for the overall coordination and leadership of ECDC.
Directorul  este responsabil pentru coordonarea şi conducerea generală a ECDC.
The Office of the Director supports the Director in overseeing the strategic development of the Centre and ensuring coordination.
Biroul directorului sprijină directorul în supravegherea dezvoltării strategice a centrului şi asigurarea coordonării.
Its activities include organising, and providing the secretariat to, meetings of ECDC ’s Governing Bodies and its senior management team, coordinating contacts with ECDC ’s partner organisations, ensuring coherent planning within the Centre and advising the Director on policy issues, including corporate communication.
Activităţile sale includ organizarea şi asigurarea secretariatului pentru reuniunile organismelor de conducere ale ECDC şi ale echipei sale de conducere, coordonarea contactelor cu organizaţiile partenere ale ECDC, asigurarea unei planificări coerente în cadrul centrului şi consilierea directorului pe teme de politică, incluzând comunicarea în cadrul instituţiei.