natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Streptococcus suis is an opportunistic bacterium which usually colonises the upper respiratory tract of adult pigs without causing any disease.
Streptococcus suis  este o bacterie oportunistă care colonizează, de obicei, căile respiratorii superioare ale porcilor adulţi fără a provoca îmbolnăvirea acestora.
It can, however, be the reason for severe disease in piglets, and it is known to be responsible for large economical losses in the swine industry.
Totuşi, acesta poate fi cauza unei boli severe la purcei şi este responsabil pentru pierderi economice masive în industria creşterii porcilor.
Streptococcus suis  is transmitted to humans through close contact with infected pigs or pork, and people in occupational contact with pigs (e.g. pig farmers, abattoir workers, veterinarians) represent the principal risk group for the disease.
Streptococcus suis  se transmite la oameni prin contact direct cu porcii infectaţi sau cu carnea de porc infectată, iar principalul grup cu risc de îmbolnăvire este reprezentat de persoanele care, prin natura muncii, se află în contact cu porcii (de exemplu, crescători de porci, lucrători în abatoare, medici veterinari).
The pathogen can cause serious systemic infections, most commonly meningitis and sepsis.
Agentul patogen poate provoca infecţii sistemice grave, dintre care cele mai frecvente sunt meningita şi septicemia.
Other disease manifestations include pneumonia, arthritis, endocarditis, and streptococcal toxic shock-like syndrome (STSS).
Alte manifestări ale bolii includ pneumonia, artrita, endocardita şi sindromul de şoc toxic streptococic (SSTS).
Deafness is reported as common sequelae of the disease.
Una dintre cele mai frecvente sechele ale bolii este surditatea.
The majority of the 700 human cases which have been reported since 1968 originated from Southeast Asia, i.e. China, Vietnam, and Northern Thailand.
Cele mai multe dintre cele 700 de cazuri umane raportate începând cu 1968 proveneau din Asia de Sud-Est, respectiv, China, Vietnam şi nordul Thailandei.
Streptococcus suis meningitis is currently the second most common cause of acute bacterial meningitis in adults in Thailand.
Meningita provocată de  Streptococcus suis  este, în prezent, a doua cauză, ca frecvenţă, a meningitei bacteriene acute la adulţi în Thailanda.
Several sporadic cases have also been reported from European countries.
Mai multe cazuri sporadice au fost raportate şi în ţări europene.
Outbreaks of human infections mainly occur in low-income countries with intensive pig production, which is largely due to close contact of humans to pigs and lack of awareness of the disease within the population at risk.
Focarele de infecţii la om apar în special în ţările cu venituri mici cu o industrie intensivă de creştere a porcilor, fiind provocate de cele mai multe ori de contactul oamenilor cu porcii şi de lipsa de sensibilizare în privinţa bolii în rândul populaţiei cu risc de îmbolnăvire.
HEALTH TOPICS A-ZRELATED HEALTH TOPICSREAD MORE ON ECDC SITE
TEME DE SĂNĂTATE A-ZTEME DE SĂNĂTATE CONEXEDETALII PE SITE-UL ECDC
Zika virus infection
Infecţia cu virusul Zika
Zika virus is a member of the Flaviviridae family and is transmitted to humans by mosquitoes.
Virusul Zika aparţine familiei Flaviviridae şi se transmite la om prin muşcătura ţânţarilor.
It is related to other pathogenic vector borne flaviviruses including dengue, West-Nile and Japanese encephalitis viruses but produces a comparatively mild disease in humans.
Acesta este înrudit cu alte flavivirusuri patogene transmise prin vectori, între care se numără virusul Dengue, virusul Nilului de Vest şi virusul encefalitei japoneze, dar produce o formă comparativ uşoară a bolii la oameni.
In 2007, Zika virus caused an outbreak on the island of Yap in the Pacific.
În 2007, virusul Zika a provocat un focar pe insula Yap din Oceanul Pacific.
This was the first documented transmission outside of its traditional endemic areas in Africa and Asia, and Zika virus is considered an emerging infectious disease with the potential to spread to new areas where the  Aedes mosquito vector is present.
Aceasta a fost prima transmitere documentată din exteriorul zonelor sale endemice tradiţionale din Africa şi Asia, iar virusul Zika este considerat o boală infecţioasă emergentă, cu potenţialul de a se răspândi în noi zone în care este prezent vectorul, respectiv, ţânţarul  Aedes .
There is no evidence of transmission Zika virus in Europe to date and imported cases are rare.
În prezent, nu există dovezi ale transmiterii virusului Zika în Europa, iar cazurile importate sunt rare.
2009 influenza A (H1N1) pandemic
Pandemia de gripă A (H1N1) din 2009
The present influenza A(H1N1)v virus is a new virus subtype of influenza affecting humans, which contains segments of genes from pig, bird and human influenza viruses in a combination that has never been observed before anywhere in the world.
Virusul gripal A(H1N1)v actual este un nou subtip de virus gripal care afectează oamenii, conţinând segmente de gene din virusuri gripale porcine, aviare şi umane, într-o combinaţie care nu mai fost niciodată până acum observată în lume.
New viruses are often the result of a re-assortment of genes from two other viruses (swap of genes).
Virusurile noi sunt adesea rezultatul unei rearanjări a genelor de la alte două virusuri (schimb de gene).
This A(H1N1)v virus is the result of a combination of two swine influenza viruses that contained genes of avian and human origin.
Acest virus A(H1N1)v este rezultatul combinării a două virusuri gripale porcine care conţineau gene de origine aviară şi umană.
In focus
În centrul atenţiei
New!
Nou!
Summaries of the pandemic
Rezumate ale pandemiei
Timeline of the pandemic in Europe
Cronologia pandemiei în Europa
Recently updated!
Recent actualizat!
Evaluations of the 2009 pandemic
Evaluări ale pandemiei din 2009
Pandemic (H1N1) 2009 –  
               WHO declares Post Pandemic Phase
Pandemia (H1N1) din 2009 –  
               
                OMS declară începutul perioadei post-pandemice
HEALTH TOPICS A-ZREAD MORE ON ECDC SITERELATED HEALTH TOPICSANNUAL EPIDEMIOLOGICAL REPORTEPIDEMIOLOGICAL DATA
TEME DE SĂNĂTATE A-ZDETALII PE SITE-UL ECDCTEME DE SĂNĂTATE CONEXERAPORT EPIDEMIOLOGIC ANUALDATE EPIDEMIOLOGICE
Arenavirus infection
Infecţia cu arenavirus
Arenaviruses are enveloped viruses (about 120 nm diameter) with a bi-segmented negative strand RNA genome.
Arenavirusurile sunt virusuri anvelopate (diametru de aproximativ 120 nm) având un genom ARN bisegmentat cu catenă negativă.
The typical image in electronic microscopy showing grainy ribosomal particles (“  arena ” in latin) inside the virions gave the name to this family of viruses.
Denumirea acestei familii de virusuri este inspirată de imaginea tipică observată la microscopul electronic, care arată particule ribozomale granuloase (în latină, „ arena ”) în interiorul virionilor.
In 1933, the first virus of the Arenaviridae family, the Lymphocytic Choriomeningitis (LCM) virus, was isolated in North America from a human with aseptic meningitis.
Primul virus din familia arenaviridelor, virusul coriomeningitei limfocitare (LCM), a fost izolat în 1933 în America de Nord de la un om cu meningită aseptică.
Other viruses causing hemorrhagic fevers were reported in South America:
Alte virusuri care provoacă febre hemoragice au fost raportate în America de Sud:
Machupo in 1956 in the Beni province of Bolivia, Junín in north Argentina, Guanarito in Portuguesa state in Venezuela in 1989, Sabia in Brazil in 1990 and more recently Chapare in 2004 in Bolivia.
Machupo în 1956 în provincia Beni din Bolivia, Junín în nordul Argentinei, Guanarito în statul Portuguesa din Venezuela în 1989, Sabia în Brazilia în 1990 şi, mai recent, Chapare în 2004 în Bolivia.
Lassa fever was identified in Nigeria in 1969.
Febra Lassa a fost identificată în Nigeria în 1969.
Avian influenza in humans
Gripa aviară la om
Influenza is a large family of different viruses, some of which affect humans and many of which affect other animals and especially birds.
Gripa reprezintă o familie extinsă de virusuri diferite, dintre care unele afectează oamenii, iar multe altele afectează şi alte animale şi, în special, păsările.
Flu in birds is quite common.
Gripa este destul de frecventă la păsări.
Indeed birds are thought to be the natural hosts for these infections with wild fowl (wild ducks etc) playing the most important role.
De fapt, păsările sunt considerate drept gazdele naturale ale acestor infecţii, rolul cel mai important revenind păsărilor sălbatice (raţele sălbatice etc.).
Most strains of bird flu (or avian influenza to give it its scientific name) are relatively harmless to their natural bird hosts and do not infect humans - this sort is known as low pathogenic avian influenza (LPAI).
Cele mai multe tulpini de gripă aviară sunt relativ inofensive pentru păsările gazdă naturale şi nu infectează oamenii - acest tip poartă denumirea de gripă aviară slab patogenă (GASP).
However, some types of bird flu are more harmful for certain birds and animals.
Cu toate acestea, unele tipuri de gripă aviară sunt mai periculoase pentru anumite păsări şi animale.
They are called highly pathogenic avian influenza (HPAI).
Acestea poartă denumirea de gripă aviară înalt patogenă (GAIP).
Since 1997, a particularly aggressive strain of highly pathogenic bird flu known as A/H5N1 has emerged.
Începând cu 1997, a apărut o tulpină deosebit de agresivă a gripei aviare înalt patogene, denumită A/H5N1.
It was first identified in Hong Kong where influenza cases are well reported but may have been around for longer than that elsewhere in the Far East.
Aceasta a fost identificată pentru prima dată în Hong Kong, unde cazurile de gripă sunt raportate în mod adecvat, dar este posibil să fi existat cu mult timp înainte, în alte părţi ale Extremului Orient.
The A/H5N1 strain of bird flu seems to kill a high proportion of birds infected.
Tulpina A/H5N1 a gripei aviare pare să provoace decesul unei mari proporţii din păsările infectate.
It also infects a surprisingly wide range of birds and animals.
De asemenea, infectează o varietate surprinzător de mare de păsări şi animale.
Bird flu can occasionally infect humans who have close contacts with birds and bird products but it rarely causes problems.
Ocazional, gripa aviară poate infecta oamenii care intră în contact direct cu păsări şi produse provenite din păsări, dar rareori cauzează complicaţii.
However A/H5N1 is different.
Cu toate acestea, tulpina A/H5N1 este diferită.
In the Far East where A/H5N1 is common in Vietnam, Cambodia, Thailand and Indonesia over one hundred people have become severely ill when infected with this virus.
În Extremul Orient, unde A/H5N1 este răspândită în Vietnam, Cambogia, Thailanda şi Indonezia, mai mult de o sută de persoane s-au îmbolnăvit grav după infectarea cu acest virus.
More than half of them have died.
Mai mult de jumătate dintre aceştia au decedat.
It is a highly pathogenic virus.
Virusul este unul înalt patogen.
Fortunately, so far A/H5N1 has not been very infectious for humans.
Din fericire, până în prezent, A/H5N1 nu s-a dovedit foarte infecţios pentru oameni.
Although over two hundred people have become ill so far, this is still a very small number compared with millions who must have been exposed to the virus while living with infected birds in the Far East.
Deşi peste două sute de persoane s-au îmbolnăvit până acum, acesta este totuşi un număr foarte redus comparativ cu milioanele de oameni din Extremul Orient care trebuie să fi fost expuse la virus ca urmare a contactului cu păsări infectate.
HEALTH TOPICS A-ZRELATED PAGESREAD MORE ON ECDC SITESECTIONSWHAT’S NEWRELATED HEALTH TOPICSIN SPOTLIGHT
TEME DE SĂNĂTATE A-ZPAGINI CONEXEDETALII PE SITE-UL ECDCSECŢIUNINOUTĂŢITEME DE SĂNĂTATE CONEXEÎN LUMINA REFLECTOARELOR
Babesiosis
Babesioza
Babesiosis is an illness caused by a parasite of the  Babesia spp ., which infects and destroys the red blood cells.
Babesioza este o boală cauzată de un parazit al  Babesia spp , care infectează şi distruge globulele roşii.
The disease is transmitted mainly by ticks which become infected by feeding on infected cattle, roe deer and rodents, which are the main reservoirs for this parasite.
Boala este transmisă, în principal, de căpuşe, care se infectează după ce se hrănesc cu sângele vitelor, căprioarelor şi rozătoarelor infectate, principalele rezervoare ale acestui parazit.
While most infections pass by without symptoms, some people may become sick and present with flu-like symptoms like fever, chills, muscle ache, fatigue, as well as jaundice (yellowing of the skin due to a bile disorder).
Deşi cele mai multe infecţii dispar fără simptome, unii oameni se pot îmbolnăvi şi pot prezenta simptome asemănătoare gripei, precum febră, frisoane, dureri musculare, oboseală, dar şi icter (îngălbenirea pielii care urmare a unei afecţiuni biliare).
Severe cases, affecting the kidneys or the lungs, may occur and lead to death.
Pot apărea cazuri severe care afectează rinichii sau plămânii şi care pot provoca decesul.
Human babesiosis infection is treated with antibiotics and quinine.
Infecţia cu babesioză la om se tratează cu antibiotice şi chinină.
There is no vaccine available.
Nu există vaccinuri disponibile.
Biosafety
Biosiguranţa
What do public health specialists and policy makers need to know about biosafety issues and practices in the EU?
Ce trebui să ştie specialiştii şi factorii decizionali din sectorul sănătăţii publice despre aspectele şi practicile de biosiguranţă din UE?
Research on pathogenic micro-organisms is vital to counteract the possible consequences of infectious disease outbreaks, whether natural or caused by malicious/accidental release.
Cercetările privind microorganismele patogene sunt esenţiale pentru contracararea posibilelor consecinţe ale focarelor de boli infecţioase, fie acestea naturale sau provocate de o eliberare rău-intenţionată/accidentală.
Only then can diagnostic methods and countermeasures to protect human and animal health be developed.
Metodele de diagnostic şi contramăsurile de protecţie a sănătăţii umane şi animale pot fi dezvoltate numai după această etapă.
However, the possibility of accidental or deliberate release of a pathogenic micro-organism from laboratories must be considered and controlled.
Cu toate acestea, trebuie avută în vedere şi menţinută sub control posibilitatea unei eliberări accidentale sau intenţionate din laboratoare a unui microorganism patogen.
The consequence of a release of biological agents from a single laboratory could be the spread of a disease throughout Europe.
Consecinţa eliberării de agenţi biologici dintr-un singur laborator ar putea fi răspândirea unei boli în întreaga Europă.
Coordination of laboratory biosafety and biosecurity efforts across Europe is vital to ensure interoperability and preparedness.
Coordonarea eforturilor de biosiguranţă şi biosecuritate ale laboratoarelor este esenţială pentru a asigura interoperabilitatea şi pregătirea.
Within the EU there is a wealth of expertise in the areas of biorisk management that can be harnessed to contribute to communication, and the establishment of best practices.
În cadrul UE, există o vastă expertiză în domeniile gestionării bioriscurilor care poate fi exploatată astfel încât să contribuie la comunicarea şi stabilirea de bune practici.
In recent years, this has been achieved through several European Commission funded projects.
În ultimii ani, acest obiectiv a fost realizat prin mai multe proiecte finanţate de Comisia Europeană.
In addition, the European Biosafety Association is an important forum for networking, information exchange and training for biosafety professionals.
În plus, Asociaţia europeană pentru biosiguranţă constituie un important forum pentru crearea de reţele, schimburile de informaţii şi formarea profesioniştilor din domeniul biosiguranţei.
ECDC has established a project involving dedicated experts in all areas of biorisks to define its role in the biosafety field according to its mandate.
ECDC a dezvoltat un proiect la care participă experţi dedicaţi din toate domeniile bioriscurilor, pentru definirea rolului său în domeniul biosiguranţei, în conformitate cu mandatul său.
This project will also develop information resources on biosafety for policy makers, biosafety professionals, and other public health specialists, which will be available through the ECDC web portal.
Acest proiect va dezvolta, de asemenea, resurse de informaţii privind biosiguranţa pentru factorii decizionali, profesioniştii din domeniul biosiguranţei şi alţi specialişti din sectorul sănătăţii publice, resurse care vor fi puse la dispoziţie prin portalul ECDC.
Read more about the ECDC biorisk expert group project
Detalii despre proiectul grupului de experţi în domeniul bioriscurilor ECDC
Definitions:
Definiţii:
Biosafety  
                :
Biosiguranţă 
                :
The containment principles, technologies and practices that are implemented to prevent the unintentional exposure to biological agents and toxins or their accidental release.
Principiile, tehnologiile şi practicile de izolare care sunt aplicate pentru a preveni expunerea neintenţionată la agenţi biologici şi toxine sau eliberarea accidentală a acestora.
Laboratory Biosecurity  
                :
Biosecuritatea laboratoarelor 
                :
The protection, control and accountability for biological materials  within laboratories in order to prevent their unauthorised access, loss, theft, misuse, diversion or intentional release.
Protecţia, controlul şi responsabilitatea pentru materialele biologice din cadrul laboratoarelor pentru a preveni accesul neautorizat la acestea, pierderea, furtul, utilizarea abuzivă, deturnarea sau eliberarea intenţionată a acestora.
Biorisk Management  
                :
Gestionarea bioriscurilor 
                :
Encompasses hazard identification, risk assessment and risk control both in the fields of biosafety and laboratory biosecurity.
Cuprinde identificarea pericolelor, evaluarea riscurilor şi controlul riscurilor atât în domeniul biosiguranţei, cât şi în domeniul biosecurităţii laboratoarelor.
Botulism
Botulismul
HEALTH TOPICS A-ZREAD MORE ON ECDC SITERELATED TOPICSSTAY UP TO DATERELATED HEALTH TOPICS
TEME DE SĂNĂTATE A-ZDETALII PE SITE-UL ECDCTEME CONEXEINFORMAŢI-VĂ PERMANENTTEME DE SĂNĂTATE CONEXE
Genital chlamydia is a sexually transmitted infection caused by the   Chlamydia trachomatis bacterium.
Chlamydia genitală este o infecţie cu transmitere sexuală cauzată de bacteria  Chlamydia trachomatis .
Sexually active young people are most at risk of chlamydia, and women below 24 years of age have the highest number of infections in Europe.
Tinerii cu viaţă sexuală activă sunt cei mai expuşi riscului de infecţie cu chlamydia, iar femeile sub 24 de ani prezintă cel mai mare număr de infecţii în Europa.
Syphilis is a sexually transmitted infection caused by the bacterium  Treponema pallidum .
Sifilisul este o infecţie cu transmitere sexuală cauzată de bacteria  Treponema pallidum .
Blood-borne virus such as  
                HIV infection 
                ,  
                 
                
                hepatitis B 
                 and  
                hepatitis C 
                 could be sexually transmitted.
Virusurile transmisibile prin sânge, precum  
                infecţia cu HIV 
                ,  
                 
                
                hepatita B 
                 şi  
                hepatita C 
                , ar putea fi transmise prin contact sexual.
HEALTH TOPICS A-ZRELATED HEALTH TOPICSContent Editor Web Part
TEME DE SĂNĂTATE A-ZTEME DE SĂNĂTATE CONEXESecţiune web editor conţinut
The EU and EEA/EFTA countries are expected to report genital chlamydia infections to ECDC.
Ţările din UE şi SEE/AELS trebuie să raporteze infecţiile genitale cu chlamydia către ECDC.
Chlamydia disease surveillance shows that the number of Chlamydia infections is increasing in Europe:
Supravegherea bolii Chlamydia arată că numărul de infecţii cu Chlamydia este în creştere în Europa:
there are now more than 250 000 new cases reported each year.
în prezent, sunt raportate anual peste 250 000 de noi cazuri.
Many Chlamydia infections do not produce symptoms, and the growing number of reported cases is likely to be the result of increased awareness about the disease and intensified testing.
Multe infecţii cu Chlamydia nu produc simptome, iar numărul crescând al cazurilor raportate este probabil rezultatul unui grad crescut de sensibilizare cu privire la această boală şi al intensificării testelor.
Chlamydia trachomatis  infections can cause long-term complications in women even when they do not produce symptoms of acute disease.
Infecţiile cu  Chlamydia trachomatis  pot cauza complicaţii pe termen lung la femei, chiar şi în cazurile în care nu se manifestă simptome de boală acută.
The most common complications are pelvic inflammatory disease (PID) and salpingitis, conditions that can lead to infertility and extra-uterine pregnancies.
Complicaţiile cele mai frecvente includ boala inflamatorie pelvină (BIP) şi salpingita, afecţiuni care pot cauza infertilitate şi sarcini extrauterine.
This risk of long-term reproductive health problems associated with  C. trachomatis  infections has lead some European countries to routinely offer testing for chlamydia to sexually active young people in an attempt to reduce the spread of the disease.
Riscul de apariţie a problemelor pe termen lung pentru sănătatea reproductivă asociat infecţiilor cu  C. trachomatis  a determinat unele ţări europene să organizeze în mod curent campanii de testare pentru depistarea infecţiei cu chlamydia în rândul tinerilor cu viaţă sexuală activă, în încercarea de a reduce răspândirea bolii.
Lymphogranuloma venereum (LGV)  is a special form of genital chlamydia that is caused by a sub-group of the  Chlamydia trachomatis  bacterium.
Limfogranulomatoza venerică (LGV)  este o formă specială de infecţie genitală cu chlamydia, provocată de un subgrup al bacteriei  Chlamydia trachomatis .
LGV is very rare in Europe.
LGV este foarte rară în Europa.
Most reported cases result from infections acquired through unprotected sex in parts of the world where the disease is more common.
Cele mai multe cazuri raportate sunt rezultatul unor infecţii dobândite ca urmare a raporturilor sexuale neprotejate în regiuni ale lumii în care această boală este mai des întâlnită.
Since 2003 an atypical form of LGV infection has been spreading in Europe among men who have sex with men.
Începând cu 2003, o formă atipică de infecţie LGV s-a răspândit în Europa în rândul bărbaţilor care întreţin raporturi sexuale cu alţi bărbaţi.
The disease presentation is different from traditional LGV in that the patients have symptoms of inflammation in the rectum (proctitis) and colon (haemorrhagic colitis), and often do not have urethritis or the swollen lymph nodes in the groins that are otherwise typical of LGV.
Manifestarea bolii este diferită de LGV tradiţional prin aceea că pacienţii acuză simptome de inflamare a rectului (rectită) şi a colonului (colită hemoragică) şi adesea nu prezintă uretrită sau ganglioni limfatici umflaţi în zona inghinală, care sunt, de altfel, simptome tipice ale LGV.
Control of genital chlamydia focuses on reducing sexual risk behaviour, condom use, early diagnosis, and effective management of sexual partners in order to break the chain of transmission.
Controlul infecţiilor genitale cu chlamydia urmăreşte reducerea comportamentului sexual de risc, utilizarea prezervativului, diagnosticarea timpurie şi gestionarea eficientă a partenerilor sexuali pentru a rupe lanţul contaminării.
RELATED TOPICSHEALTH TOPICS A-ZREAD MORE ON ECDC SITERELATED HEALTH TOPICSRELATED HEALTH TOPICS
TEME CONEXETEME DE SĂNĂTATE A-ZDETALII PE SITE-UL ECDCTEME DE SĂNĂTATE CONEXETEME DE SĂNĂTATE CONEXE
Lymphogranuloma venereum
Limfogranulomatoza venerică
LGV rarely occurs in the Western world and cases are likely imported from Africa, South-East Asia and the Carribean region.
LGV apare rareori în lumea occidentală, iar cazurile sunt probabil importate din Africa, Asia de Sud-Est şi regiunea Caraibelor.
The classical picture of LGV involves genital ulceration, adenopathy and is characterized by buboes.
Tabloul clasic al LGV se caracterizează prin ulceraţii genitale, adenopatie şi apariţia de buboane.