natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vaccination against hepatitis C is not yet available. 
Nu există încă niciun vaccin disponibil împotriva hepatitei C.
HIV infection 
Infecţia cu HIV
The human immunodeficiency virus (HIV) remains one of the most important communicable diseases in Europe. 
Infecţia cu virusul imunodeficienţei umane (HIV) rămâne una dintre cele mai importante boli transmisibile din Europa.
It is an infection associated with serious disease, persistently high costs of treatment and care, significant number of deaths and shortened life expectancy. 
Este o infecţie asociată cu o boală gravă, costuri de tratament şi îngrijire constant ridicate, un număr semnificativ de decese şi o speranţă redusă de viaţă.
HIV is a virus, which attacks the immune system and causes a lifelong severe illness with a long incubation period. 
HIV este un virus care atacă sistemul imunitar şi determină apariţia unei boli grave care durează toată viaţa cu o durată lungă de incubaţie.
HIV is spread by sexual contact with an infected person, by sharing needles or syringes (primarily for drug injection) with someone who is infected, or, less commonly (and now very rarely in countries where blood is screened for HIV antibodies), through transfusions of infected blood or blood clotting factors. 
HIV se transmite prin contact sexual cu o persoană infectată, prin utilizarea în comun cu o persoană infectată a acelor sau seringilor (în special pentru injectarea drogurilor) sau, în cazuri mai puţin frecvente (iar în prezent foarte rar în ţările în care se efectuează analize de sânge pentru depistarea anticorpilor HIV), prin transfuzii cu sânge infectat sau factori de coagulare a sângelui care conţin virusul.
Babies born to HIV-infected women may become infected before or during birth or through breast-feeding. 
Copiii născuţi de femei infectate cu HIV pot dobândi, la rândul lor, infecţia înainte sau în timpul naşterii sau prin alăptare.
The end-stage of the infection, acquired immunodeficiency syndrome (AIDS), results from the destruction of the immune system. 
Stadiul terminal al infecţiei, sindromul imunodeficienţei dobândite (SIDA), apare în urma distrugerii sistemului imunitar.
AIDS is defined by the presence of one or more “opportunistic” illnesses (other illnesses due to decreased immunity). 
SIDA este caracterizată prin prezenţa uneia sau mai multor boli „oportuniste” (alte boli datorate imunităţii scăzute).
Effective combination therapies, introduced in the mid-1990s and widely used in industrialised countries, have had a profound effect on the course of HIV infection, improving the quality of life and delaying the onset of AIDS and death in HIV-infected individuals. 
Terapiile combinate eficace, introduse la mijlocul anilor ’90 şi larg utilizate în ţările industrializate, au avut un efect profund asupra evoluţiei infecţiei cu HIV, îmbunătăţind calitatea vieţii şi întârziind instalarea SIDA şi decesul la persoanele infectate cu HIV.
However, intolerance to side effects and appearance of resistant strains remain causes for concern. 
Cu toate acestea, intoleranţa la reacţiile adverse şi apariţia unor tulpini rezistente rămân în continuare motive de îngrijorare.
Antimicrobial resistance 
Rezistenţa antimicrobiană
Since their discovery, antibiotics have revolutionised the way we treat patients with bacterial infections and have contributed to reducing the mortality and morbidity from bacterial diseases. 
De la descoperirea lor, antibioticele au revoluţionat modul în care tratăm pacienţii cu infecţii bacteriene şi au contribuit la reducerea mortalităţii şi morbidităţii datorate bolilor produse de bacterii.
They are also an essential tool for modern medicine and common procedures such as transplants, chemotherapy for cancer and even orthopaedic surgery could not be performed without the availability of potent antibiotics. 
Antibioticele constituie, de asemenea, un instrument esenţial pentru medicina modernă, iar proceduri obişnuite, precum transplanturile, chimioterapia împotriva cancerului şi chiar chirurgia ortopedică, nu ar putea fi efectuate în absenţa unor antibiotice puternice.
Unfortunately antibiotics have also been liable to misuse. 
Din păcate, antibioticele au făcut, de asemenea, obiectul abuzurilor.
Antibiotics are often unnecessarily prescribed for viral infections, against which they have no effect. 
Adesea, se prescriu antibiotice în mod inutil pentru infecţii virale, împotriva cărora acestea nu au niciun efect.
Similarly when diagnoses are not accurately made, more often than not, broad-spectrum antibiotics, i.e. antibiotics that kill a large proportion of various bacteria and not only the bacteria responsible for the disease, are prescribed because the micro-organism responsible for the infection is not known. 
În mod similar, atunci când nu se fac diagnosticări precise, cel mai adesea, se prescriu antibiotice cu spectru larg, respectiv, antibiotice care ucid o mare proporţie de bacterii diferite şi nu doar bacteria care a cauzat boala respectivă, deoarece microorganismul responsabil de apariţia infecţiei nu este cunoscut.
These examples of misuse promote the emergence and the selection of resistant bacteria. 
Aceste exemple de utilizare abuzivă favorizează apariţia şi selecţia bacteriilor rezistente.
Considering the mechanisms behind the emergence of AMR, the strategy to fight it is rather straightforward: 
Având în vedere mecanismele din spatele apariţiei rezistenţei antimicrobiene, strategia de combatere este destul de directă:
- use less antibiotics, i.e. only when they are needed to treat patients; 
- utilizaţi mai puţine antibiotice, adică doar atunci când ele sunt necesare pentru tratarea pacienţilor;
- prevent the spread of resistant strains between persons. 
- preveniţi răspândirea tulpinilor rezistente la mai multe persoane.
Anthrax 
Antrax
Anthrax is a zoonotic disease (could be transferred from animals to humans) caused by the spore-producing bacterium Bacillus anthracis. 
Antraxul este o zoonoză (boală care poate fi transmisă de la animale la oameni) cauzată de bacteria Bacillus anthracis care produce sporii ce răspândesc infecţia.
Reservoirs are grass-eating animals, and the spores can survive in the environment for decades. 
Rezervoarele sunt animalele erbivore, iar sporii pot supravieţui în mediul înconjurător timp de zeci de ani.
The disease is endemic in several regions of the world, including southern and eastern Europe. 
Boala este endemică în mai multe regiuni ale lumii, inclusiv în sudul şi estul Europei.
Humans may acquire the infection after exposure to spores, and symptoms appear one to seven days (up to 60 days) later. 
Oamenii pot dobândi infecţia în urma expunerii la spori, iar simptomele apar după una până la şapte zile (maxim 60 de zile).
Clinical presentations include skin anthrax, lung anthrax, (with 75% death rate) and gastrointestinal forms (that may progress to blood infection and death). 
Formele clinice includ antraxul cutanat, antraxul pulmonar (cu o rată a mortalităţii de 75%) şi formele gastrointestinale (care pot evolua spre infecţii ale sângelui şi deces).
Antibiotic treatment is effective if given at an early stage. 
Tratamentul cu antibiotice este eficace doar dacă este administrat în stadiul incipient al bolii.
Protective equipment must be used by workers. 
Lucrătorii trebuie să utilizeze echipamente de protecţie.
Vaccination of exposed animals and humans is required. 
Este necesară vaccinarea animalelor şi a oamenilor expuşi la infecţie.
Anthrax-related bioterrorist threats have been investigated in Europe. 
În Europa au fost investigate cazuri de ameninţări bioteroriste legate de antrax.
The agent was not confirmed, but a preparedness and response programme for attacks by biological and chemical agents (BICHAT) was developed in 2002 by the European Commission. 
Agentul nu a fost confirmat, dar Comisia Europeană a dezvoltat în 2002 un program de pregătire şi reacţie la atacurile cu agenţi biologici şi chimici (BICHAT).
Avian influenza 
Gripa aviară
Influenza is an acute infectious disease of the respiratory tract caused by the influenza virus which occurs in three types: 
Gripa este o boală infecţioasă acută a tractului respirator provocată de virusul gripal care este de trei tipuri:
These are divided into those of high and low pathogenicity according to the severity of infection in birds. 
Aceştia sunt divizaţi în tipuri de viruşi cu patogenicitate mare şi tipuri de viruşi cu patogenicitate scăzută, în funcţie de gravitatea infecţiei apărute la păsări.
Since 1997 a new and more deadly strain of highly pathogenic avian influenza virus (A/H5N1) has appeared in domestic poultry and humans, initially in southern China where the first human-to-human transmission took place. 
Din anul 1997, la populaţiile de păsări domestice şi la oameni a apărut o tulpină nouă şi mai letală a virusului gripei aviare foarte patogenic (A/H5N1), iniţial în partea de sud a Chinei, unde a avut loc prima dată transmiterea de la om la om a acestui virus.
After 2003, influenza A/H5N1 appeared in many Asian countries causing huge outbreaks in birds and a small number of severe human infections, almost entirely among people with close contacts with domestic poultry. 
După 2003, gripa A/H5N1 a apărut în multe ţări asiatice, provocând izbucniri masive la păsări şi un număr mic de infecţii severe la om, aproape în totalitate la persoanele care veneau în contact direct cu păsările domestice.
There have been a few examples of person-to-person transmissions but no further spread. 
Au existat câteva exemple de transmitere a bolii de la om la om, dar o răspândire ulterioară a infecţiei nu a avut loc.
This A/H5N1 group has shown itself to be unusually stable for an avian influenza strain and has spread among birds in two waves, the second of which took it out of south and south-east Asia to Europe and Africa through migratory birds and trade. 
Acest grup A/H5N1 s-a dovedit a fi neobişnuit de stabil pentru o tulpină de gripă aviară şi s-a răspândit la păsări în două valuri, dintre care cel de-al doilea a preluat virusul din Asia de Sud şi de Sud-Est şi l-a adus în Europa şi Africa prin intermediul păsărilor migratoare şi a schimburilor comerciale.
The virus is poorly adapted to humans who are difficult to infect except at high doses. 
Virusul se adaptează greu la oameni, care nu pot fi infectaţi decât cu dificultate, prin doze foarte mari.
The danger to humans lies in the fact that the strain is highly pathogenic in those few humans that do become infected. 
Pericolul pentru oameni rezidă în faptul că tulpina este foarte patogenică la acele puţine persoane care sunt totuşi infectate.
However, there is generally no transmission from one human to another. 
Cu toate acestea nu există, în general, o transmitere a virusului de la om la om.
Botulism is a serious paralytic illness caused by a nerve toxin produced by the bacterium Clostridium botulinum. 
Botulismul este o boală paralitică gravă provocată de o neurotoxină produsă de bacteria Clostridium botulinum.
The disease may occur after eating foods containing the toxin or due to development of the spores within the intestine of young children or within wounds. 
Boala poate apărea după consumul de alimente care conţin această toxină sau în urma dezvoltării sporilor în intestinul copiilor mici sau în răni.
Food botulism is the dominating form of the disease, and paralytic symptoms generally appear after an incubation period of 12–36 hours (up to several days) after consumption of the toxin-containing food. 
Botulismul alimentar reprezintă forma dominantă a bolii, iar simptomele paralitice apar, în general, după o perioadă de incubaţie de 12-36 de ore (până la câteva zile) de la consumarea alimentelor care conţin această toxină.
The symptoms may be very severe, and require intensive-care treatment and the administration of an anti-toxin. 
Simptomele pot fi foarte severe, fiind nevoie de un tratament intensiv şi de administrarea unei antitoxine.
Even where these are available, between 5 and 10 % of the patients die. 
Chiar şi în cazul în care tratamentul intensiv şi antitoxina sunt disponibile, între 5% şi 10% dintre pacienţi decedează.
Due to the extremely high potency of the toxin, botulism is included among the potential bio-terrorist threats. 
Din cauza potenţei extrem de ridicate a toxinei, botulismul este o boală inclusă printre potenţialele ameninţări bioteroriste.
Following laboratory accidents, the toxin has also caused symptoms on inhalation, with a substantially reduced incubation period. 
Ca urmare a unor accidente de laborator, toxina a provocat apariţia simptomelor şi la inhalare, cu o perioadă de incubaţie substanţial redusă.
Brucellosis is an infection caused by Brucella bacteria. 
Bruceloza este o infecţie cauzată de bacteriile Brucella.
The common reservoirs for Brucella bacteria that may infect humans are cattle, dogs, sheep, goats, and pigs. 
Rezervoarele obişnuite pentru bacteriile Brucella care pot infecta oamenii sunt vitele, câinii, oile, caprele şi porcii.
Brucellosis occurs worldwide but the Mediterranean region has been particularly affected. 
Bruceloza apare peste tot în lume, dar în mod special a fost afectată regiunea mediteraneană.
Humans become infected by direct or indirect contact with animals or with contaminated animal products (including unpasteurised milk and dairy products) or by the inhalation of aerosols. 
Oamenii se infectează prin contactul direct sau indirect cu animalele sau cu produsele de origine animală contaminate (inclusiv laptele şi produsele lactate nepasteurizate) sau prin inhalarea de aerosoli.
After an incubation period of five to 60 days, symptoms may appear either acutely or insidiously. 
După o perioadă de incubaţie de 5-60 de zile, simptomele pot apărea fie sub formă acută, fie sub formă insidioasă.
Untreated, the disease may become chronic. 
Dacă nu este tratată, boala poate deveni cronică.
The various symptoms are both general (fever, weakness, joint pain) and organ-specific (including infections in the brain infection and heart valves). 
Diferitele simptome sunt atât generale (febră, slăbiciune, dureri articulare), cât şi specifice organelor (inclusiv infecţii ale creierului şi ale valvelor inimii).
Untreated, brucellosis can lead to death. 
Netratată, bruceloza poate cauza decesul.
Prolonged antibiotic treatment is usually effective. 
De obicei, tratamentul prelungit cu antibiotice este eficace.
Control measures include animal vaccination and/or test-and-slaughter of infected animals, as well as pasteurisation of milk and dairy products. 
Măsurile de control includ vaccinarea animalelor şi/sau testarea şi sacrificarea animalelor infectate, precum şi pasteurizarea laptelui şi a produselor lactate.
Campylobacter infection 
Infecţia cu Campylobacter
Campylobacteriosis is a diarrhoeal disease caused by Campylobacter bacteria, found in animals such as poultry, cattle, pigs, wild birds and wild mammals. 
Campilobacterioza este o boală diareică provocată de bacteriile Campylobacter, care se întâlnesc în animale precum păsări de curte, vite, porci, păsări sălbatice şi mamifere sălbatice.
The most frequent way of getting infected is through the consumption of contaminated food (mainly poultry) or water. 
Cel mai frecvent mod de infectare este prin consumul de apă sau alimente (în special carne de pasăre) contaminate.
Other risk factors include swimming in natural surface-waters and direct contact with infected animals. 
Alţi factori de risc includ înotul în ape de suprafaţă naturale şi contactul direct cu animalele infectate.
After an incubation period of 2–5 days (range 1–10 days) common symptoms are severe abdominal pain, watery and/or bloody diarrhoea and fever. 
După o perioadă de incubaţie de 2-5 zile (interval de 1-10 zile), simptomele frecvente sunt durerea abdominală severă, diareea apoasă şi/sau sangvinolentă şi febra.
Chikungunya fever 
Febra Chikungunya
Chikungunya is present in parts of Africa, Southeast Asia and on the Indian subcontinent. 
Chikungunya este prezentă în anumite regiuni din Africa, Asia de Sud-Est şi pe subcontinentul indian.
Usually, symptoms last for a few days and the disease is self-limiting but occasionally they will persist and result in hospitalisation. 
De obicei, simptomele durează câteva zile, iar boala se vindecă de la sine, dar ocazional ele persistă şi poate fi nevoie de spitalizare.
Antimicrobial therapy is seldom needed. 
Rar este nevoie de terapie antimicrobiană.
Campylobacter infection has been associated with complications such as later joint inflammation (5–10% of cases) and, on rare occasions, Guillain-Barré syndrome (a temporary but severe paralysis that may be total). 
Infecţia cu Campylobacter a fost asociată cu complicaţii, precum inflamarea ulterioară a articulaţiilor (5-10% din cazuri) şi, în cazuri rare, cu sindromul Guillain-Barré (o paralizie temporară, dar severă, care poate fi totală).
The most recent large outbreaks were reported in 2005–2006 from Réunion Island, Mauritius, Mayotte and several Indian states. 
Cele mai recente focare de proporţii au fost raportate în 2005-2006 în Insula Réunion, Mauritius, Mayotte şi în mai multe state indiene.
The first transmission within continental Europe was reported from north-eastern Italy in August 2007. Every year, imported cases among tourists are identified in several European countries 
Prima transmitere în Europa continentală a fost raportată în regiunea de nord-est a Italiei în august 2007. În fiecare an, în mai multe ţări europene sunt identificate cazuri importate în rândul turiştilor.
Chlamydia infection 
Infecţia cu Chlamydia
As a prophylactic measure, control of Campylobacter colonisation in poultry is important, as well as hygienic processing of meat, and the protection and control of private drinking water supplies. 
Ca măsură profilactică, este important să se controleze colonizarea Campylobacter la păsări, precum şi să se realizeze prelucrarea igienică a cărnii şi protejarea şi controlul surselor de apă potabile private.
Crimean Congo haemorrhagic fever (CCHF) 
Febra hemoragică de Crimeea-Congo (CCHF)
Crimean Congo haemorrhagic fever (CCHF) is a tick-borne viral disease with symptoms such as high fever, muscle pain, dizziness, abnormal sensitivity to light, abdominal pain and vomiting. 
Febra hemoragică de Crimeea-Congo (FHCC) este o boală virală transmisă de căpuşe, cu simptome precum febră ridicată, dureri musculare, ameţeală, sensibilitate anormală la lumină, dureri abdominale şi vărsături.
Later on, sharp mood swings may occur, and the patient may become confused and aggressive. 
Mai târziu, pot apărea schimbări bruşte de dispoziţie, iar pacientul poate deveni confuz şi agresiv.
CCHF virus is widespread and evidence for the virus has been found among ticks in Africa, Asia, the Middle East and Eastern Europe. 
Virusul FHCC este foarte răspândit şi dovada existenţei sale a fost găsită la căpuşele din Africa, Asia, Orientul Mijlociu şi Europa de Est.
Recently outbreaks have occurred in the Balkans and in North-Eastern Turkey. 
Recent boala a izbucnit în Balcani şi în partea de nord-est a Turciei.
Chikungunya fever is a mosquito-borne viral disease with symptoms such as fever, joint pain, muscle pain, headache and nose and gum bleeding. 
Febra Chikungunya este o boală virală provocată de ţânţari cu simptome precum febra, durerea articulaţiilor, durerea musculară, durerea de cap şi sângerarea nasului şi gingiilor.
Chikungunya is present in parts of Africa, Southeast Asia and on the Indian sub-continent. 
Chikungunya este prezentă în anumite zone ale Africii, Asia de Sud-Est şi în sub-continentul indian.
Recent and very large outbreaks have been reported from La Réunion, Mauritius, Mayotte and several Indian states. 
Izbucniri recente şi masive au fost raportate de La Réunion, Mauritius, Mayotte şi câteva state indiene.
Imported cases among tourists have been identified in several European countries. 
În câteva ţări europene au fost identificate cazuri importate de turişti.
The first spread within Europe was reported from North-Eastern Italy in August 2007. 
Prima răspândire în Europa a fost raportată în Italia de Nord-Est în august 2007.
Chlamydiae are bacteria capable of producing infection in several organ systems. 
Chlamidiile sunt bacterii capabile să provoace infecţii la nivelul mai multor organe.
In Europe the most important infections are sexually transmitted infections (STI). 
În Europa, cele mai importante infecţii sunt infecţiile transmise pe cale sexuală (ITS).
They are due to Chlamydia trachomatis causing uro-genital disease and “lymphogranuloma venereum” (LGV), a systemic disease with swollen lymph nodes in the groin. 
Ele se datorează bacteriei Chlamydia trachomatis care provoacă o boală uro-genitală şi „limfogranulomul veneric” (LGV), o boală sistemică cu noduli limfatici inflamaţi în zona inghinală.
The incubation period of chlamydia STIs is between two and three weeks. 
Perioada de incubaţie a infecţiei transmise pe cale sexuală cu chlamydia (ITS) este între două şi trei săptămâni.
Chlamydia trachomatis responds promptly to antibiotic treatment. 
Chlamydia trachomatis răspunde prompt la tratamentul cu antibiotice.
However, uro-genital Chlamydia infection often remain without symptoms and can undetected cause infertility. 
Cu toate acestea, în mod frecvent infecţia uro-genitală cu Chlamydia nu prezintă simptome şi, dacă nu este detectată, poate cauza infertilitate.
Chlamydia infection is the most frequently reported bacterial STI in several European countries. 
Infecţia cu Chlamydia este cea mai frecvent raportată infecţie cu transmitere sexuală în mai multe ţări europene.
LGV is now also increasing, having until recently occurred only sporadically in the western world and since 2004, LGV infection has been noted in several large European cities among men who have sex with men. 
LGV este, de asemenea, în creştere, până acum apărând doar sporadic în ţările occidentale, dar din 2004 infecţia LGV a fost observată în câteva oraşe europene mari la bărbaţii care au relaţii sexuale cu alţi bărbaţi.
Sexual partners need to be evaluated and eventually treated to prevent mutual re-infection and/or further spread of disease. 
Partenerii sexuali trebuie consultaţi şi trataţi în final, pentru a preveni reinfectarea reciprocă şi/sau răspândirea ulterioară a bolii.
Cholera 
Holera
Cholera is an acute diarrhoeal infection caused by the bacterium Vibrio cholera of serogroups O1 or O139. 
Holera este o infecţie diareică acută provocată de bacteria Vibrio cholera din serogrupurile O1 sau O139.
Humans are the only relevant reservoir, even though Vibrios can survive for a long time in coastal waters contaminated by human excreta. 
Oamenii reprezintă singurul rezervor relevant, chiar dacă bacteriile Vibrio pot supravieţui un timp îndelungat în apele de coastă contaminate de excreţiile umane.
Consumption of contaminated water and food, especially seafood eaten under-cooked, results in infection. 
Consumul apei şi alimentelor contaminate, în special al fructelor de mare care nu au fost tratate termic suficient, constituie cauza infecţiei.
After a short incubation period of less than five days, the typical symptoms might develop, characterised by vomiting and watery diarrhoea. 
După o perioadă scurtă de incubaţie, de mai puţin de cinci zile, pot apărea simptomele tipice bolii, caracterizate prin vărsături şi diaree apoasă.
In most cases, though, symptoms are mild or absent and infected individuals become carriers with no symptoms. 
Totuşi, în majoritatea cazurilor, simptomele sunt uşoare sau absente, iar indivizii afectaţi devin purtători asimptomatici.
With timely treatment (fluid replacement and antibiotics), less than 1% of patients with symptoms die. 
Dacă tratamentul se instituie din timp (substituţie de lichide şi antibiotice), rata mortalităţii este mai mică de 1% la pacienţii care prezintă simptome.
The disease has not been endemic in Europe for a long time, and thanks to high hygiene standards the potential for imported cases to generate further ones is low. 
Boala nu mai este endemică în Europa de mult timp şi, datorită standardelor înalte de igienă, potenţialul cazurilor importate de a genera apariţia altora este scăzut.
Climate change 
Schimbările climatice
Clostridium difficile infection 
Infecţia cu Clostridium difficile