natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Outbreak communication 
Comunicarea focarelor
Acknowledging that “communication expertise has become as essential to outbreak control as epidemiological training and laboratory analysis”, in 2005 the World Health Organization created Communication Guidelines aiming at clarifying the specific communication challenges faced by public health officials as well as the best practices for communicating with the public during an outbreak of a communicable disease. 
Recunoscând că „expertiza comunicării a devenit la fel de importantă pentru controlul focarelor ca şi formarea epidemiologică şi analiza de laborator”, Organizaţia Mondială a Sănătăţii a creat, în 2005, un set de Orientări de comunicare , prin care urmăreşte să clarifice dificultăţile de comunicare specifice cu care se confruntă angajaţii din sectorul sănătăţii publice, precum şi bunele practici de comunicare cu publicul pe durata existenţei unui focar de boală transmisibilă.
An effective outbreak communication is one of the tools that can help achieve the public health goal of bringing an outbreak under control as quickly as possible, with as little social disruption as possible. 
Comunicarea eficientă a focarelor este unul dintre instrumentele care pot contribui la îndeplinirea obiectivului de sănătate publică privind limitarea cât mai rapidă a unui focar, cu cât mai puţine perturbări sociale.
The guidelines identify some fundamental aspects for outbreak communication practice: 
Orientările identifică unele aspecte fundamentale privind practicile de comunicare a focarelor:
Trust; 
Încredere;
Announcing early; 
Semnalare timpurie;
Transparency; 
Transparenţă;
Understanding the public; 
Înţelegerea publicului;
Planning; 
Planificare;
Antimicrobial resistance (AMR) 
Rezistenţa antimicrobiană (RAM)
Considering the mechanisms behind the emergence of antimicrobial resistance, the strategy to fight it is rather straightforward: 
Având în vedere mecanismele care stau la baza apariţiei rezistenţei antimicrobiene, strategia de combatere este destul de simplă şi directă:
Use less antibiotics, i.e. only when they are needed to treat patients. 
Utilizaţi mai puţine antibiotice, respectiv, doar atunci când sunt necesare pentru tratarea pacienţilor.
Prevent the spread of resistant strains between persons. 
Preveniţi răspândirea tulpinilor rezistente de la o persoană la alta.
HEALTH TOPICS A-ZREAD MORE ON ECDC SITEIMAGERELATED HEALTH TOPICS 
TEME DE SĂNĂTATE A-ZDETALII PE SITE-UL ECDCIMAGINETEME DE SĂNĂTATE CONEXE
Healthcare-associated infections (HAI) 
Infecţiile asociate îngrijirilor medicale
The number of deaths occurring as a direct consequence of these infections is estimated to be at least 37 000. 
Numărul deceselor produse ca urmare directă a acestor infecţii este estimat la cel puţin 37 000.
The most frequent infections are urinary tract infections, followed by respiratory tract infections, infections after surgery, bloodstream infections, and others (including diarrhoea due to Clostridium difficile). 
Cele mai frecvente infecţii sunt infecţiile căilor urinare, urmate de infecţiile căilor respiratorii, infecţiile postoperatorii, infecţiile sângelui şi altele (inclusiv diareea cauzată de Clostridium difficile).
Approximately 20–30% of healthcare-associated infections are considered to be preventable by intensive hygiene and control programmes. 
Se consideră că aproximativ 20-30% din infecţiile asociate îngrijirilor medicale pot fi prevenite prin programe intensive de igienă şi control.
HEALTH TOPICS A-ZREAD MORE ON ECDC SITERELATED HEALTH TOPICSIN THIS SECTIONFEATURED PUBLICATION 
TEME DE SĂNĂTATE A-ZDETALII PE SITE-UL ECDCTEME DE SĂNĂTATE CONEXEÎN ACEASTĂ SECŢIUNEPUBLICAŢIE PREZENTATĂ
Influenza, in swine 
Gripa porcină
Influenza in swine is an acute viral infection of the respiratory tract in pigs, caused by type A influenza virus. 
Gripa porcină este o infecţie virală acută a căilor respiratorii la porci cauzată de virusul gripal de tip A.
The mortality rate is low in pigs and recovery usually occurs within 7–10 days. 
Rata mortalităţii la porci este scăzută, vindecarea având loc, de obicei, în decurs de 7-10 zile.
Swine-origin influenza virus infections also occur in wild birds, poultry, horses and humans, but interspecies transmission is considered a rare event. 
Infecţiile cu virus gripal de origine porcină mai apar şi la păsări sălbatice, păsări de curte, cai şi oameni, dar transmiterea între specii este considerată un eveniment rar.
So far three influenza type A virus subtypes have been found in pigs: 
Până în prezent, au fost descoperite trei subtipuri de virus gripal A la porci:
H1N1, H1N2 and H3N2. 
H1N1, H1N2 şi H3N2.
Human infections with swine influenza have been detected occasionally since the late 1950s usually in persons with direct exposure to pigs (e.g. people working in pig farms, etc.). 
Infecţiile umane cu gripa porcină au fost detectate ocazional începând de la sfârşitul anilor '50, de obicei, la persoane cu expunere directă la porci (de exemplu, lucrători de la fermele de porci etc.).
In Europe, since 1958 a total of 17 cases have been reported. 
În Europa, au fost raportate în total 17 cazuri din 1958.
The 2009 pandemic influenza A(H1N1 ) 
Gripa pandemică A (H1N1) din 2009
The 2009 pandemic influenza A(H1N1) virus that has been found contains genes from pig, bird and human influenza viruses, in a combination that has never been observed before anywhere in the world. 
Virusul gripei pandemice A(H1N1) din 2009 care a fost identificat conţine gene din virusuri gripale porcine, aviare şi umane, într-o combinaţie care nu mai fost niciodată până acum observată în lume.
People become infected with the 2009 pandemic influenza A(H1N1) virus in the same way as for normal seasonal influenza. 
Oamenii se infectează cu virusul gripei pandemice A(H1N1) din 2009 la fel cum se infectează cu gripa sezonieră obişnuită.
It spreads from person to person via droplets from an infected person who is coughing and sneezing; indirectly when droplets or secretions from the nose and throat settle on objects (including hands) which then are touched by other people who touch their own mouth or nose. 
Boala se răspândeşte de la o persoană la alta prin picături nazo-faringiene provenite de la persoana infectată care tuşeşte şi strănută; se răspândeşte în mod indirect atunci când picăturile nazo-faringiene sau secreţiile nazale şi din gât ajung pe obiecte (inclusiv pe mâini), fiind atinse de alte persoane care îşi duc apoi mâna la gură sau la nas.
Symptoms of the 2009 pandemic influenza A(H1N1) virus in humans are usually similar to regular human seasonal influenza symptoms, involving fever of sudden onset and respiratory symptoms; diarrhoea might also occur. 
Simptomele cauzate de virusul gripei pandemice A(H1N1) din 2009 la oameni sunt, de regulă, similare cu cele ale gripei sezoniere umane obişnuite, incluzând febră cu debut brusc şi simptome respiratorii; de asemenea, poate să apară diaree.
However, severe complications could occur even in normally healthy persons who become infected with the virus. 
Cu toate acestea, complicaţii severe pot apărea chiar şi la persoanele în general sănătoase care sunt infectate cu acest virus.
The virus that is now being detected is susceptible to neuraminidase inhibitors but resistant to amantadines. 
Virusul detectat în prezent este susceptibil la inhibitorii de neuraminidază, dar este rezistent la amantadine.
ECDC has recently produced a Definition of terms for the areas affected by the Influenza A(H1N1)v virus . 
ECDC a elaborat recent o Definiţie a termenilor pentru zonele afectate de virusul gripei A(H1N1)v .
HEALTH TOPICS A-ZREAD MORE ON ECDC SITERELATED HEALTH TOPICSIN SPOTLIGHT 
TEME DE SĂNĂTATE A-ZDETALII PE SITE-UL ECDCTEME DE SĂNĂTATE CONEXEÎN LUMINA REFLECTOARELOR
Influenza pandemic preparedness 
Pregătire pandemică pentru gripă
At irregular intervals, usually of a few decades, a new influenza virus emerges which is novel to all or most people which means that there can be little specific immunity among humans except for older people who may have met unless they met the same virus. 
La intervale neregulate, de obicei, de câteva decenii, apare un nou virus gripal, care este necunoscut pentru toţi sau pentru majoritatea oamenilor, ceea ce înseamnă că este posibil să nu existe suficientă imunitate specifică în rândul oamenilor, cu excepţia persoanelor în vârstă care este posibil să fi întâlnit acelaşi virus.
At least some of the three pandemics during the last (20th) century are thought to have come from an animal or bird influenza virus that itself mutated or swapped genes with a human (so called recombination) and acquired the ability to both infect humans and, more importantly, spread between them. 
Cel puţin unele dintre cele trei pandemii din cursul secolului trecut (secolul al XX-lea) sunt considerate a proveni de la un virus gripal de la animale sau păsări, care a suferit mutaţii sau a făcut schimb de gene cu un virus uman (aşa-numita recombinare) şi a dobândit capacitatea de a infecta şi oamenii şi, mult mai important, de a răspândi boala în rândul acestora.
It is thought that as an animal/bird influenza adapts to humans and becomes transmissible, it also loses some of its pathogenicity for humans. 
Se crede că, pe măsură ce gripa animalelor/păsărilor se adaptează la oameni şi devine transmisibilă, pierde, de asemenea, o parte din patogenitate când se manifestă la oameni.
This is of evolutionary value as the new strain is more likely to survive if it does not kill its new human host. 
Aceasta reprezintă o evoluţie, deoarece noua tulpină are mai multe şanse să supravieţuiască dacă nu îşi ucide noua gazdă umană.
Eventually as immunity increases among humans, and the pandemic virus changes, the pandemic strain becomes part of (and tends to dominates) the mix of seasonal influenza viruses. 
În cele din urmă, pe măsură ce imunitatea creşte în rândul oamenilor şi virusul pandemic se modifică, tulpina pandemică devine o parte a combinaţiei de virusuri gripale sezoniere (tinzând să o domine).
HEALTH TOPICS A-ZSECTIONSRELATED DOCUMENTSREAD MORE ON ECDC SITEWHAT’S NEWMORE ON THIS TOPICRELATED HEALTH TOPICSIN SPOTLIGHT 
TEME DE SĂNĂTATE A-ZSECŢIUNIDOCUMENTE CONEXEDETALII PE SITE-UL ECDCNOUTĂŢIMAI MULTE DESPRE ACEASTĂ TEMĂTEME DE SĂNĂTATE CONEXEÎN LUMINA REFLECTOARELOR
Respiratory tract infections 
Infecţiile căilor respiratorii
Influenza is an infectious disease with mostly respiratory characteristics caused by RNA viruses. 
Gripa este o boală infecţioasă cu caracteristici preponderent respiratorii cauzată de virusuri ARN.
The most important causative agent of tuberculosis (TB) is Mycobacterium tuberculosis. M. tuberculosis, together with M. bovis, M. africanum and M. microti, form the ‘M. tuberculosis complex ’, which is a group within the genus Mycobacterium. 
Cel mai important agent cauzator al tuberculozei (TBC) este bacteria Mycobacterium tuberculosis. M. Tuberculosis, împreună cu M. bovis, M. africanum şi M. microti formează „complexul M. tuberculosis”, un grup din cadrul genului Mycobacterium.
Legionnaires’ disease 
Boala legionarilor
Legionnaires ’ disease is a respiratory disease caused by Legionella. 
Boala legionarilor este o boală respiratorie cauzată de Legionella.
Tick-borne relapsing fever 
Febra recidivantă transmisă prin căpuşe
At least six TBRF species are known to occur in Europe or close to its boundaries. 
Sunt cunoscute cel puţin şase specii cauzatoare de FRTC în Europa şi în apropierea frontierelor sale.
The greatest endemic risk in Europe lies in the Iberian peninsula, particularly in the Mediterranean part. 
Zona cu cel mai mare risc endemic din Europa este Peninsula Iberică, în special în partea mediteraneană.
The disease is characterised by relapsing or recurring episodes of fever, often accompanied by headache, muscle and joint aches and nausea. 
Boala se caracterizează prin episoade de febră recidivante sau recurente, însoţite adesea de dureri de cap, dureri musculare şi articulare şi greaţă.
The number of relapses is highly variable and the interval between fever episodes ranges from four to 14 days. 
Numărul de recidive variază foarte mult, iar intervalul dintre episoadele febrile se situează între 4 şi 14 zile.
Reports of death are rare. 
Decesele raportate sunt rare.
Recommended measures to prevent infection include avoiding tick-infested areas (especially during summer months), wearing long trousers and tucking trouser legs into socks, using tick repellents, and using bed nets when sleeping on the ground or camping. 
Măsurile recomandate de prevenire a infecţiei includ evitarea zonelor infestate de căpuşe (în special în timpul lunilor de vară), purtarea de pantaloni lungi şi introducerea lor în şosete, folosirea de agenţi anti-căpuşe şi utilizarea de plase anti-insecte atunci când se doarme pe pământ sau în cort.
It was first identified in March 1996 in the UK, when 10 cases of a new disease with neurological symptoms were reported and soon associated with the Bovine Spongiform Encephalopathy (BSE), “mad cow ”-disease. 
A fost identificată pentru prima dată în martie 1996 în Regatul Unit, când au fost raportate 10 cazuri ale unei boli noi cu simptome neurologice, asociate la scurt timp cu encefalopatia spongiformă bovină (ESB) sau „boala vacii nebune”.
Causative agents of vCJD are prions, composed of misfolded prion proteins (PrPSc), which form aggregates in neurological tissue leading to progressive brain damage and characteristic signs and symptoms of the disease. 
Agenţii cauzatori ai vBCJ sunt prionii, compuşi din proteine prionice greşit pliate (PrPSc), care formează agregate în ţesutul neurologic determinând leziuni cerebrale progresive şi semnele şi simptomele caracteristice ale bolii.
Prions are stable and relatively resistant to proteases, high temperatures, UV radiation, and commonly used disinfectants. 
Prionii sunt stabili şi relativ rezistenţi la proteaze, temperaturi înalte, radiaţii UV şi dezinfectanţi utilizaţi în mod frecvent.
Patients with vCJD have prominent psychiatric (frequently depression, anxiety and withdrawal) or sensory symptoms and delayed onset of neurologic abnormalities, including ataxia within weeks or months, and dementia and myoclonus late in the illness. 
Pacienţii cu vBCJ prezintă simptome psihice (în mod frecvent, depresie, anxietate şi autism) sau senzoriale evidente şi un debut întârziat al anomaliilor neurologice, inclusiv ataxie, în decurs de câteva săptămâni sau luni, precum şi demenţă şi mioclonie în stadiile târzii ale bolii.
The disease always progresses to death. 
Boala evoluează întotdeauna spre deces.
Disease duration is 14 months on average. vCJD tends to affect younger individuals, with an average age of onset of around 28 years, compared to sporadic CJD, which tends to affect middle-aged and elderly individuals. 
Durata medie a bolii este de 14 luni. vBCJ tinde să afecteze persoanele mai tinere, cu o vârstă medie a debutului de aproximativ 28 de ani, spre deosebire de BCJ sporadică ce tinde să afecteze persoanele de vârstă mijlocie şi înaintată.
The definite diagnosis of vCJD requires post-mortem examination of brain tissue. 
Stabilirea unui diagnostic clar de vBCJ necesită examinarea post-mortem a ţesutului cerebral.
The incubation period for vCJD after food borne exposure is thought to be around 10 years. 
Se consideră că perioada de incubaţie a vBCJ după expunerea la alimente contaminate este de aproximativ 10 ani.
No vaccine or treatment is available. 
Nu există vaccin sau tratament.
Most reported vCJD cases appear to have been infected through the consumption of bovine meat products contaminated with the agent of BSE. 
Cele mai multe cazuri raportate de vBCJ par să fi fost infectate prin consumul de produse din carne bovină contaminate cu agentul ESB.
In three cases, reported by the UK, the mode of transmission is thought to be through receipt of blood from an asymptomatic, infected donor. 
În trei cazuri raportate în Regatul Unit, calea de transmitere se consideră a fi transfuzia de sânge de la un donator infectat asimptomatic.
Approximately 20–30% of HCAI are considered to be preventable by intensive hygiene and control programmes. Hepatitis A 
Se consideră că aproximativ 20-30% dintre infecţiile dobândite în cursul spitalizării pot fi prevenite prin igienă intensivă şi programe de control.
Hepatitis C is caused by the hepatitis C virus that was discovered in 1989. 
Hepatita C este cauzată de virusul hepatitei C, care a fost descoperit în 1989.
There is a fear that the circulating H5N1 avian influenza viruses may mutate or recombine into a new virus with potential of pandemic spread. 
Există teama că viruşii gripei aviare H5N1 se pot tranforma sau recombina într-un virus nou, cu potenţial de răspândire pandemică.
Brain infection is believed to occur in only one in 10 000 cases, but it often leads to death. 
Se consideră că infecţia cerebrală apare la doar unul din 10 000 de cazuri, dar ea conduce în mod frecvent la deces.
Humans are the only reservoir of infection: 
Oamenii constituie singurul rezervor de infecţie:
On the European continent, the last case of paralysis caused by polio was reported from Turkey in November 1998. 
Pe continentul european, ultimul caz de paralizie cauzat de poliomielită a fost raportat în Turcia, în noiembrie 1998.
In June 2002, the WHO European region was declared polio free. 
În iunie 2002, regiunea europeană a OMS a fost declarată zonă fără poliomielită.
Typhoid/paratyphoid fever 
Febra tifoidă/paratifoidă
Typhoid and paratyphoid fever 
Febra tifoidă şi paratifoidă
Zsuzsanna Jakab was appointed Director of European Centre for Disease Prevention and Control (ECDC) in March 2005. 
Zsuzsanna Jakab a fost numită director al Centrului European de Prevenire şi Control al Bolilor (ECDC) în luna martie 2005.
Before joining the EU, she was Secretary of State in Hungarys Ministry of Health. 
Înainte de aderarea la UE, a fost secretar de stat în cadrul Ministerului Sănătăţii din Ungaria.
In October 2000, Mrs. Jakab was appointed Director of Administration and Management Support in WHO Europe being responsible for the work of the governing bodies of the overall strategic and operational planning, monitoring and evaluation; supervising the work of the WHO Collaborating Centres in Europe; legal matters and administration. 
În octombrie 2000, dna Jakab a fost numită director al serviciului de Asistenţă de administraţie şi management în cadrul OMS Europa, fiind responsabilă pentru activitatea de planificare, monitorizare şi evaluare strategică şi operaţională globală a organismelor de conducere, pentru supravegherea activităţii Centrelor de colaborare ale OMS din Europa, pentru aspecte juridice şi administrative.
In the time between 2002 - 1991, she held several posts including Co-ordinator, Division of Information, Evidence and Communication; Director, Country Health Development; Acting Director, Country Health Development; Co-ordinator, Policy and Country Programme, EUROHEALTH Programme. 
În perioada 1991-2002, a deţinut mai multe posturi, inclusiv cel de coordonator al Diviziei de Informatică, Evidenţă şi Comunicare, director pentru Dezvoltarea sănătăţii la nivel naţional, director interimar pentru Dezvoltarea sănătăţii la nivel naţional, coordonator al Programului de ţară şi de politică, al Programului EUROHEALTH.
In 2008 a meeting on Epidemic Intelligence and Emergency Operations Centres took place in October, which main objective was to present recent developments carried out in ECDC for threat detection, review ECDC strategy in this area and obtain input from Competent Bodies in order to prepare the 2009 work plan. 
În 2008, în octombrie, a avut loc o reuniune pe tema informaţiilor privind situaţia epidemică şi Centrele de gestionare a urgenţelor, al cărei obiectiv principal a fost de a prezenta progresele recente înregistrate în cadrul ECDC pentru detectarea ameninţărilor, de a reexamina strategia ECDC în acest domeniu şi de a obţine contribuţia organismelor competente pentru a pregăti planul de lucru 2009.
It included also training on accessing the ECDC threat tracking tool (TTT) and an exploration of the first test version of the Epidemic Intelligence Information System (EPIS). 
Aceasta a inclus, de asemenea, instruire pe tema accesării instrumentului ECDC de urmărire a ameninţărilor (TTT) şi o explorare a primei versiuni test a sistemului de comunicare a informaţiilor privind situaţia epidemică (EPIS).
“Brown Lagoon” was the first internal simulation exercise that took place in June 2007. 
„Brown Lagoon” a fost primul exerciţiu intern de simulare care s-a desfăşurat în iunie 2007.
It was designed to provide ECDC with an opportunity to review and practice internal procedures and tools to deal with major public health events at the recently inaugurated Emergency Operation centre (EOC). 
Acesta a fost conceput pentru a oferi ECDC posibilitatea de a reexamina şi practica instrumentele şi procedurile interne de gestionare a evenimentelor majore de sănătate publică la recent inauguratul Centru de gestionare a urgenţelor (EOC).
In the summer of 2006, a series of outbreaks on cruise ships in European waters, caused by norovirus, led to ECDC’s participation in the outbreak investigation in collaboration with the EU-funded network DIVINE-NET, which is the European network for the prevention of emerging (food-borne) enteric viral infections. 
În vara anului 2006, o serie de focare la bordul vaselor de croazieră din apele europene, cauzate de norovirus, a determinat participarea ECDC la investigarea focarelor în colaborare cu reţeaua finanţată de UE DIVINE-NET, care este reţeaua europeană pentru prevenirea infecţiilor virale enterice (transmise prin alimente) noi.
The final results of which were published in the scientific journal Emerging Infectious Diseases. 
Rezultatele finale ale acestei investigaţii au fost publicate în revista ştiinţifică „Boli infecţioase noi”.
Following the outbreak of Chikungunya in the Indian Ocean in the winter of 2006, ECDC called a consultation of experts in order to assess the short-term risk of transmission of Chikungunya virus in Europe, and to suggest recommendations for the European Member States for strengthening their preparedness. 
În urma apariţiei focarului de Chikungunya în Oceanul Indian în iarna anului 2006, ECDC a convocat o consultare a experţilor pentru a evalua riscul pe termen scurt de transmitere a virusului Chikungunya în Europa şi pentru a propune recomandări pentru statele membre europene de consolidare a pregătirii acestora.
The risk assessment concluded that there was a risk for Europe, although it was difficult to quantify. 
În urma evaluării riscurilor s-a ajuns la concluzia că exista un risc pentru Europa, deşi acesta era dificil de cuantificat.
- The second one was held in September 2007. 
- Cea de-a doua a avut loc în septembrie 2007.
See the report 
A se vedea raportul
Professionals in field epidemiology from different EU MS contributed to the online survey organized during summer 2007. 
Specialişti în epidemiologie de teren din diferite state membre UE au contribuit la ancheta online organizată în vara anului 2007.
The list and its development process were presented to the Advisory Forum in September 2007 and published on 30 January 2008 in a technical document. 
Lista şi procesul de elaborare a acesteia au fost prezentate Forumului consultativ în septembrie 2007 şi publicate la 30 ianuarie 2008 în cadrul unui document tehnic.
(see link to institutions in the MS that are CB) 
(a se vedea link-ul către instituţii din statele membre care sunt organisme competente)
The EPIET Programme Office was gradually incorporated into ECDC, with the integration being completed on November 2007. 
Biroul responsabil pentru programul EPIET a fost încorporat treptat în ECDC, integrarea finalizându-se în noiembrie 2007.
The recruitment of fellows enrolled in cohort 14 has been finalized and they have started with the Introductory course in Spain (29 September to 17 October 2008). 
Recrutarea bursierilor înrolaţi în grupul 14 s-a finalizat, aceştia începând cursul introductiv în Spania (29 septembrie - 17 octombrie 2008).
Corporate publications 
Publicaţiile Centrului
Past vacancies 
Posturi vacante anterioare
Open calls for tender 
Proceduri de ofertare deschise
View all NMFPs 
Vizualizare toate punctele focale naţionale de microbiologie
View biography 
Vizualizare biografie