natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The most effective preventive measures are screening and testing of blood and organ donors, virus-inactivating processing of blood products, good infection control and safe injection practices in healthcare settings. 
Cele mai eficace măsuri de prevenire sunt screening-ul pentru depistarea bolii şi testarea donatorilor de sânge şi organe, prelucrarea produselor sanguine prin inactivarea virusului, un control adecvat al infecţiei şi practicile sigure de administrare a injecţiilor în unităţile medicale.
Influenza 
Gripă
Avian Influenza 
Gripa aviară
Avian influenza is a disease in birds caused by influenza viruses that are similar to those causing disease in humans. 
Gripa aviară este o boală a păsărilor cauzată de viruşii gripei similari celor care provoacă boala în rândul oamenilor.
Avian influenza is mainly a huge veterinary problem, but avian influenza viruses may also cause disease in humans after very close contact with infected birds. 
Gripa aviară este în primul rând o problemă veterinară majoră, dar viruşii gripei aviare pot determina apariţia bolii şi la oameni prin contactul direct cu păsările infectate.
Exceptionally avian influenza virus has also been transmitted from humans to humans, but no sustained transmission has been described. 
În mod excepţional, viruşii gripei aviare au fost transmişi şi de la om la om, dar nu au existat descrieri privind transmiterea constantă a bolii.
Seasonal influenza 
Gripa sezonieră
Seasonal influenza hits the Northern hemisphere every winter and causes a substantial disease burden with people being absent from work and schools. 
Gripa sezonieră loveşte emisfera nordică în fiecare iarnă şi provoacă o incidenţă substanţială în rândul oamenilor, ceea ce determină absenteismul din şcoli sau la locurile de muncă.
Every year many persons die from influenza, and risk groups such as elderly people and persons with certain underlying diseases, such as cardiovascular disease and lung diseases are advised to be vaccinated before the flu season starts. 
În fiecare an mor multe persoane din cauza gripei, iar grupurile de risc precum persoanele vârstnice şi cele suferinde de alte boli cronice, precum bolile cardiovasculare şi bolile pulmonare sunt sfătuite să se vaccineze înaintea începerii sezonului de gripă.
Pandemic influenza 
Gripa pandemică
Pandemic influenza is a global spread of a new influenza strain to which the general population is not immune. 
Gripa pandemică reprezintă răspândirea globală a unei noi tulpini de gripă la care, în general, populaţia nu este imună.
Such new influenza strains may be a mutant avian virus, or a recombination of a human and avian virus. 
O astfel de tulpină nouă de gripă poate fi un virus aviar mutant sau o recombinare a unui virus uman şi a unui virus aviar.
Lassa fever 
Febra Lassa
Lassa fever is present in West Africa. 
Febra Lassa este prezentă în Africa de Vest.
The reservoir of Lassa virus is in rodents, and humans become infected through contact with the excreta of infected rats. 
Rezervorul virusului Lassa este reprezentat de rozătoare, iar oamenii se pot infecta prin contact cu excreţiile şobolanilor infectaţi.
While about 80% of the infections go with no symptoms, the remaining patients develop severe multi-system disease and up to 15% of the hospitalized cases may die. 
Deşi aproape 80% dintre infecţii sunt asimptomatice, procentul rămas de pacienţi dezvoltă o boală severă multisistemică, şi până la 15% dintre cazurile spitalizate decedează.
Early treatment with antiviral drugs is effective, and infection is prevented through good hygiene conditions. 
Tratamentul timpuriu cu medicamente antivirale este eficace, iar infecţia este prevenită prin condiţii igienice corespunzătoare.
Legionnaire’s disease (legionellosis) 
Boala legionarului (legioneloza)
Legionellosis is a respiratory disease caused by Legionella. 
Legioneloza este o boală respiratorie cauzată de Legionella.
The bacteria are able to survive in the nature at a wide range of temperatures. 
Bacteriile pot supravieţui în natură la un interval mare de temperaturi.
Their reservoirs are aquatic systems like cooling towers, evaporative condensers, humidifiers, decorative fountains, hot water systems and similar systems. 
Rezervoarele sunt sistemele acvatice precum turnurile de răcire, condensatoarele de evaporare, umidificatoarele, fântânile decorative, sistemele de apă caldă şi alte sisteme similare.
The most common mode of transmission is airborne by inhalation of contaminated aerosols. 
Cel mai frecvent mod de transmitere a infecţiei este aerogen, prin inhalarea aerosolilor contaminaţi.
No cases of person-to-person transmission have been recorded. 
Nu au fost înregistrate cazuri de transmitere de la om la om.
After exposure, the incubation period varies from two to ten days. 
După expunere, perioada de incubaţie variază între două şi zece zile.
The clinical picture is characterised by muscle ache, headache, fever, and pneumonia (associated with a dry cough). 
Tabloul clinic este caracterizat prin durere musculară, durere de cap, febră şi pneumonie (asociată cu o tuse uscată).
In most cases legionellosis can be treated effectively with antibiotics, but death rates can be high among the elderly and in patients with a weakened immune system. 
În majoritatea cazurilor, legioneloza poate fi eficient tratată cu antibiotice, dar rata mortalităţii poate fi destul de mare la pacienţii vârstnici şi la pacienţii cu un sistem imunitar slăbit.
Prophylactic measures include regular cleaning and adequate maintenance of the particular water systems. 
Măsurile profilactice includ curăţarea regulată şi întreţinerea adecvată a sistemelor corespunzătoare de apă.
Leptospirosis 
Leptospiroza
Leptospirosis is a zoonotic disease (transmitted from animals to humans) caused by Leptospira bacteria. 
Leptospiroza este o zoonoză (boală cu transmitere de la animal la om) cauzată de bacteriile Leptospira.
Although more common in tropical areas of the world, the disease is also present in temperate areas, including Europe. 
Deşi mai frecventă în zonele tropicale ale lumii, boala este prezentă şi în zonele temperate, inclusiv în Europa.
Different species of domestic and wild animals act as maintenance hosts. 
Gazde de menţinere sunt diferite specii de animale domestice şi sălbatice.
Humans get leptospirosis either from direct contact with the urine of infected animals, or from contact with material contaminated by it, such as water or soil. 
Oamenii dobândesc leptospiroza fie prin contact direct cu urina animalelor infectate, fie prin contact cu materiile contaminate de urina animalelor infectate, precum apa sau solul.
After exposure, the incubation period ranges between two and 30 days (with an average of 10 days). 
După expunere, perioada de incubaţie durează între 2 şi 30 de zile (cu o medie de 10 zile).
The symptoms vary. 
Simptomele sunt variate.
Fever, muscle ache and eye infection are very frequent. 
Febra, durerile musculare şi infecţiile oculare sunt foarte frecvente.
Liver, kidney, lung, heart, and more rarely brain involvement and bleeding are the most serious symptoms. 
Afectarea şi hemoragia de la nivelul ficatului, rinichilor, plămânilor, inimii şi, mai rar, a creierului, reprezintă cele mai grave simptome.
Timely antibiotic treatment is effective, and the death rate is low, but does increase with advancing age and may reach up to 20% or more in complicated cases with severe disease. 
Tratamentul timpuriu cu antibiotice este eficace, iar rata mortalităţii este mică, dar creşte odată cu înaintarea în vârstă şi poate ajunge până la 20% sau mai mult în cazurile complicate de boală severă.
Listeriosis 
Listerioza
Listeriosis is a disease caused by Listeria monocytogenes . 
Listerioza este o boală cauzată de Listeria monocytogenes .
Lyme disease 
Boala Lyme
Preventive measures include controlling rodent populations, avoiding contaminated areas and covering cuts and abraded skin when operating in the environment. 
Măsurile preventive includ controlul populaţiilor de rozătoare, evitarea zonelor contaminate şi acoperirea rănilor provocate prin tăiere sau a excoriaţiilor atunci când se lucrează în aer liber.
Immunisation of persons at occupational risk of exposure has been carried out in some countries (Italy, France, Spain). 
În câteva ţări (Italia, Franţa, Spania) a fost efectuată imunizarea persoanelor cu risc profesional de expunere.
Listeriosis is a disease caused by Listeria monocytogenes. 
Listerioza este o boală cauzată de Listeria monocytogenes.
The disease primarily causes problems in pregnant women, newborns, and adults with a weakened immune system. 
Boala provoacă probleme, în primul rând femeilor, însărcinate, nou-născuţilor şi adulţilor cu un sistem imunitar slăbit.
Listeria bacteria are ubiquitous in the environment, and food-borne outbreaks have been detected worldwide. 
Bacteriile Listeria se găsesc pretutindeni în mediul înconjurător şi focare ale bolii transmise prin alimente au fost depistate în întreaga lume.
Many animals carry the bacteria in their faeces. 
Multe animale sunt purtătoare ale acestei bacterii prin fecale.
After exposure (via contaminated food) most healthy adults do not develop any symptoms, except in the case of pregnant women. 
Majoritatea adulţilor sănătoşi, cu excepţia femeilor însărcinate, nu dezvoltă niciun fel de simptom după expunere (prin alimente contaminate).
After an incubation period of about three weeks pregnant women may suffer from a self-limiting influenza-like illness which may affect the uterus. 
După o perioadă de incubaţie de aproximativ trei săptămâni, femeile însărcinate pot prezenta o boală asemănătoare gripei, care se vindecă de la sine, dar care poate afecta uterul.
In that case, it can lead to death of the foetus and consequent abortion or to a dramatic picture of congenital listeriosis in the newborn. 
În acest caz, ea poate conduce la decesul fătului şi avortul ulterior sau la un tablou dramatic al listeriozei congenitale la noul-născut.
In addition, listeriosis in adults with weakened immune system and the elderly may lead to meningitis, brain infection, and severe blood infection. 
În plus, listerioza la adulţii cu sistem imunitar slăbit şi la vârstnici poate conduce la meningită, infecţii cerebrale şi infecţii severe ale sângelui.
All clinical presentations are treatable with prolonged courses of antibiotics, but the prognosis of the most serious ones is poor. 
Toate formele clinice sunt tratabile cu serii prelungite de antibiotice, dar prognoza pentru tratarea celor mai grave forme este destul de slabă.
Control measures should be aimed at the farm and food-processing level, in order to prevent contamination of food products. 
Măsurile de control trebuie să ţintească fermele şi procesul de prelucrare a alimentelor, pentru a preveni contaminarea produselor alimentare.
Preventive measures include providing appropriate information for consumers on how to minimise the risk of ingesting food contaminated by Listeria. 
Măsurile preventive includ furnizarea de informaţii adecvate pentru consumatori cu privire la modalitatea de reducere la minimum a riscului legat de ingerarea alimentelor contaminate cu Listeria.
Malaria is caused by Plasmodium parasites. 
Malaria este cauzată de paraziţii Plasmodium.
Four Plasmodium species (Plasmodium falciparum, Plasmodium vivax, Plasmodium ovale and Plasmodium malariae) give disease in humans, and humans are their only relevant reservoir. 
Patru specii de paraziţi Plasmodium (Plasmodium falciparum, Plasmodium vivax, Plasmodium ovale şi Plasmodium malariae) provoacă boala la om, oamenii constituind singurul lor rezervor relevant.
Transmission requires an intermediate mosquito (anopheles) host, which is found worldwide. 
Transmiterea bolii presupune o gazdă ţânţar intermediară (ţânţarul anofel), care este prezent în întreaga lume.
Following exposure (an infected mosquito bite) the incubation period varies between one and four weeks in most cases. 
După expunere (o muşcătură de ţânţar infectat), perioada de incubaţie variază între una şi patru săptămâni în majoritatea cazurilor.
Depending on the plasmodium species involved, much longer incubation periods are possible. 
În funcţie de speciile plasmodium implicate, este posibil să apară perioade de incubaţie mult mai lungi.
Once the Plasmodia multiply inside the red blood cells, fever and multi-organ disease may ensue, which can be life-threatening when P. falciparum is involved. 
Odată ce Plasmodia se multiplică în interiorul celulelor roşii din sânge, pot apărea febra şi afecţiunile multiorganice, care pot fi letale dacă este vorba de P. falciparum.
Symptoms are much reduced if the patient is semi-immune by repeated previous infection. 
Simptomele sunt mult reduse dacă pacientul este semi-imunizat prin infecţii anterioare repetate.
Several drugs are available for both treatment and prophylaxis. 
Mai multe medicamente sunt disponibile atât pentru tratamentul, cât şi pentru profilaxia bolii.
During the 20th century, malaria was eradicated from many temperate areas, including the whole of the EU. 
În secolul al XX-lea, malaria a fost eradicată din multe zone temperate, inclusiv din întreaga Uniune Europeană.
As a result, the disease is now essentially limited to tropical countries. 
Drept urmare, boala este acum esenţialmente limitată la ţările tropicale.
With global climate change, the potential for the reappearance of malaria in countries where it was previously eradicated is a growing concern. 
Având în vedere schimbările climatice mondiale, potenţialul apariţiei malariei în ţări în care a fost anterior eradicată constituie o problemă din ce în ce mai mare.
Anopheles mosquitoes are in fact still present in those areas, including in Europe. 
De fapt, ţânţarii anofeli mai există încă în aceste zone, inclusiv în Europa.
Due to the large number of imported cases in Europe, malaria is mainly a travel medicine issue. 
Datorită numărului mare de cazuri importate în Europa, malaria este, în principal, un aspect al medicinii călătorului.
Measles 
Pojarul
Measles is an acute illness caused by morbillivirus. 
Pojarul sau rujeola este o boală acută cauzată de morbilivirus.
The disease is transmitted via airborne respiratory droplets, or by direct contact with nasal and throat secretions of infected individuals. 
Boala este transmisă aerogen, prin picăturile de secreţii respiratorii, sau prin contact direct cu secreţiile nazo-faringiene ale persoanelor infectate.
The main symptoms are fever, rash, cough, running nose and eye infection, appearing after an incubation period of 10 to 12 days. 
Principalele simptome sunt febra, erupţiile cutanate, tusea, secreţiile nazale abundente şi infecţiile oculare, care apar după o perioadă de incubaţie de 10-12 zile.
Complications are possible, including pulmonary infection, brain infection and secondary bacterial infections. 
Este posibil să apară complicaţii, inclusiv infecţii pulmonare, infecţii cerebrale şi infecţii bacteriene secundare.
Only the latter require treatment, by the use of antibiotics. 
Doar cele din urmă necesită tratament cu antibiotice.
The disease is preventable by a vaccine providing lifelong immunity to most recipients. 
Boala poate fi prevenită printr-un vaccin care asigură imunizare pe durata întregii vieţi majorităţii destinatarilor.
The elimination of measles by 2010 (interruption of indigenous measles transmission) is part of the WHO strategic plan for measles and congenital rubella infection in the WHO European Region. 
Eliminarea rujeolei sau pojarului până în anul 2010 (întreruperea transmiterii pojarului indigen) face parte din planul strategic al OMS privind pojarul şi rubeola congenitală în regiunea europeană a OMS.
Meningococcal disease 
Boala meningococă
Meningococcal disease is caused by Neisseria meningitidis, a bacterium with human carriers as the only reservoir. 
Boala meningococă este cauzată de Neisseria meningitidis, o bacterie care are ca unic rezervor oamenii.
It is carried in the nose, where it can remain for long periods without producing symptoms. 
Această bacterie este purtată în nas, unde poate rămâne perioade lungi de timp fără a produce simptome.
Following exposure (inhalation of infective droplets) the carrier state may develop and last for some time. 
După expunere (inhalarea picăturilor infecţioase), starea purtătorului poate evolua şi dura o anumită perioadă de timp.
Due to a series of factors, a very low proportion of carriers (less than 1%) will eventually become ill. 
Datorită unei serii de factori, un procent foarte mic de purtători (mai puţin de 1%) se va îmbolnăvi până la urmă.
This most frequently occurs in young children, but a second disease peak is observed among adolescents and young adults. 
Această îmbolnăvire apare cel mai frecvent la copiii mici, dar o a doua acutizare a bolii este observată în rândul adolescenţilor şi adulţilor tineri.
The clinical picture is very serious, and may present as meningitis and severe blood infection. 
Tabloul clinic este foarte grav şi se poate manifesta sub formă de meningită şi infecţie severă a sângelui.
Timely, appropriate antibiotic therapy can usually cure the meningitis (although serious complications including deafness, neurological problems and even amputations are still possible), whereas the severe blood infection leads to death in about 8% of cases. 
Terapia timpurie adecvată cu antibiotice poate vindeca de regulă meningita (deşi rămâne posibilă eventualitatea unor complicaţii precum surzenie, probleme neurologice sau chiar amputări), în vreme ce infecţia severă a sângelui este letală în aproximativ 8% din cazuri.
Vaccines are available against serogroups A, C, Y and W135. 
Există vaccinuri disponibile împotriva serogrupurilor A, C, Y şi W135.
To date, no vaccine is available against serogroup B. 
În prezent, nu este disponibil niciun vaccin împotriva serogrupului B.
It is characterised by fever and swelling of one or more salivary glands (mumps is the only cause of epidemic infectious parotitis). 
Boala se caracterizează prin febră şi umflarea uneia sau a mai multor glande salivare (oreionul este singura cauză a parotiditei infecţioase epidemice).
Humans are the only reservoirs of the virus, which is transmitted from person to person via droplets and/or saliva. 
Oamenii sunt singurele rezervoare ale virusului, care se transmite de la om la om prin picături nazo-faringiene şi/sau salivă.
Following infection, the incubation period lasts on average 16–18 days. 
După infectare, perioada de incubaţie durează în medie 16-18 zile.
Salivary glands apart, other organs may be involved and symptoms might include infection in the testicles (in post-pubertal males), prostate gland, thyroid gland, and pancreas. 
În afară de glandele salivare, pot fi afectate şi alte organe, iar simptomele pot include infecţia la nivelul testiculelor (la bărbaţii aflaţi în perioada post-puberală), a glandei prostatice, a glandei tiroide şi a pancreasului.
Brain involvement is frequent, but mostly without symptoms. 
Afectarea creierului se produce în mod frecvent, dar în majoritatea cazurilor rămâne asimptomatică.
Mumps is preventable by a vaccine, which is most often administered in association with anti-rubella and anti-measles vaccines (MMR). 
Oreionul se poate preveni prin vaccin, care cel mai frecvent este administrat în asociere cu vaccinurile anti-rubeolă şi anti-pojar (MMR).
Norovirus infection 
Infecţia cu norovirus
Norovirus cause gastrointestinal illness to humans. 
Norovirusul cauzează afecţiuni gastrointestinale la oameni.
Norovirus infection can cause vomiting, diarrhoea, and stomach pain. 
Infecţia cu norovirus poate provoca vărsături, diaree şi dureri gastrice.
Death is rare but remains as a risk especially for elderly or persons with weakened immune system. 
Decesele sunt rare, dar rămân totuşi un risc, în special la vârstnici sau la persoanele cu un sistem imunitar slăbit.
Recovery occurs usually in one or two days. 
Recuperarea are loc, în general, după una sau două zile.
The incubation period ranges between 12 and 48 hours. 
Perioada de incubaţie se încadrează între 12 şi 48 de ore.
Sometimes, symptoms can be milder and last for a week but no long-term adverse health effects have been reported. 
Uneori, simptomele pot fi mai uşoare şi pot dura o săptămână, dar nu au fost raportate efecte adverse pe termen lung asupra stării de sănătate.
At irregular intervals, usually of a few decades, a new influenza virus emerges which is novel to all or most people which means that there can be little specific immunity among humans. 
La intervale regulate, de obicei de câteva decade, apare un nou virus gripal, care este inedit pentru toţi sau pentru majoritatea oamenilor, ceea ce înseamnă că este posibil să existe puţină imunitate specifică printre oameni.
This new virus can then spread rapidly from human to humans all over the world. 
Acest virus nou se poate apoi răspândi rapid de la om la om în întreaga lume.
Because of the lack of human immunity the virus is often more aggressive and causes more serious disease and deaths. 
Datorită lipsei de imunitate a oamenilor, virusul este în mod frecvent mai agresiv şi provoacă forme mai grave ale bolii şi decese.
At least some of the three pandemics during the last (20th) century are thought to have come from an animal or bird influenza virus that itself mutated or swapped genes with a human influenza strain (so called recombination) and acquired the ability to both infect humans and, more importantly, spread between them. 
Cel puţin unele dintre cele trei pandemii din cursul secolului trecut (secolul 20) sunt considerate a proveni de la un virus gripal al animalelor sau păsărilor care a suferit mutaţii sau a făcut schimb de gene cu o tulpină gripală umană (aşa numita recombinare) şi a dobândit capacitatea de a infecta şi oamenii şi, mult mai important, de a răspândi boala printre oameni.
It is thought that as animal/bird influenza adapts to humans and becomes transmissible it also loses some of its severity for humans. 
Se crede că, pe măsură ce gripa animalelor sau păsărilor se adaptează la oameni şi devine transmisibilă, ea şi pierde ceva din gravitate când se manifestă la oameni.
Eventually as immunity increases among humans, and the pandemic virus changes the pandemic strain becomes part of and tends to dominate the mix of seasonal influenza viruses. 
În final, pe măsură ce imunitatea oamenilor creşte şi virusul pandemic se modifică, tulpina pandemică devine o parte a combinaţiei viruşilor gripali sezonieri şi tinde să o domine.
Pertussis 
Pertussis (tusea convulsivă)
Pertussis is an acute bacterial infection of the respiratory tract caused by the bacterium Bordetella pertussis. 
Tusea convulsivă este o infecţie bacteriană acută a căilor respiratorii cauzată de bacteria Bordetella pertussis.
The disease is characterised by a severe cough, sometimes lasting for two months or even longer. 
Boala se caracterizează prin tuse severă, care poate dura uneori două luni sau mai mult.
Humans are the only reservoir. 
Oamenii constituie singurul rezervor.
Healthy carriers probably do not exist, but infected adults, who usually have only mild symptoms, can spread bacteria for weeks. 
Purtători sănătoşi probabil că nu există, dar adulţii infectaţi, care de obicei prezintă doar simptome uşoare, pot răspândi bacteria timp de câteva săptămâni.
Following infection (by inhalation of droplets), susceptible individuals develop symptoms after an incubation period of about 10 days. 
După infectare (prin inhalarea picăturilor nazo-faringiene), persoanele susceptibile prezintă simptome după o perioadă de incubaţie de aproximativ 10 zile.
The typical cough is usually seen in young children. 
Tusea specifică poate fi observată mai ales la copiii mici.
Babies less than six months old do not cough, but they manifest shortness of breath and severely deficient supply of oxygen to the body (asphyxia) and are the most likely to die of the disease unless they receive suitable treatment. 
Copiii mai mici de şase luni nu tuşesc, dar manifestă insuficienţă respiratorie şi deficit sever de alimentare cu oxigen (asfixie) şi sunt cei mai expuşi decesului din cauza bolii, dacă nu primesc tratament adecvat.