natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Norwegian authorities responded by letter dated 7 March 2011 (Event No 589528).
Autoritatea a solicitat informații suplimentare printr-o scrisoare din data de 4 februarie 2011 (eveniment nr. 574762).
The Norwegian authorities provided further clarifications by emails of 2 May 2011 and 12 August 2011 (Event Nos 596402 and 608596).
Autoritățile din Norvegia au răspuns printr-o scrisoare din data de 7 martie 2011 (eveniment nr. 589528).
On 12 October 2011 the Authority adopted Decision No 311/11/COL deciding that the measure did not constitute state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement (‘the Decision’) [2].
Autoritățile din Norvegia au transmis clarificări suplimentare prin e-mailurile din datele de 2 mai 2011 și 12 august 2011 (evenimente nr. 596402 și 608596).
On 9 January 2012 the applicant brought an action against the Decision and, by its judgment in Case E-1/12 Den norske Forleggerforening v EFTA Surveillance Authority dated 11 December 2012, the EFTA Court annulled the Decision (‘the Judgment’) [3].
La data de 12 octombrie 2011, Autoritatea a adoptat Decizia nr. 311/11/COL prin care se stabilește că măsura nu a reprezentat ajutor de stat, în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE („Decizia”) [2].
Following the Judgment, the Authority adopted Decision No 136/13/COL on 27 March 2013 initiating a formal investigation [4].
La data de 9 ianuarie 2012, solicitantul a intentat o acțiune împotriva deciziei și, prin hotărârea din cazul E-1/12 Den norske Forleggerforening împotriva Autorității de Supraveghere a AELS din data de 11 decembrie 2012, Curtea AELS a anulat decizia („hotărârea”) [3].
The Norwegian authorities submitted their comments to the decision on 6 May 2013 (Event No 672024).
Ca urmare a hotărârii, Autoritatea a adoptat Decizia nr. 136/13/COL la data de 27 martie 2013, inițiind o investigație oficială [4].
The NPA submitted its observations on 31 July 2013 (Event No 679681).
Autoritățile din Norvegia au transmis observații privind decizia din 6 mai 2013 (eveniment nr. 672024).
A number of comments were submitted from third parties between 2 September and 15 September 2013.
AEN și-a transmis observațiile la data de 31 iulie 2013 (eveniment nr. 679681).
These third party comments were forwarded to the Norwegian authorities by emails dated 4 October 2013 (Event Nos 685793, 685794, 685795, and 685797) and 7 October 2013 (Event Nos 685884, 685885, 685886, 685887, 685889) and by letter dated 29 October 2013 (Event No 688133).
În perioada cuprinsă între data de 2 septembrie și 15 septembrie 2013, părți terțe au transmis o serie de observații.
Further to a request from the NPA, a meeting was held in Brussels on 16 October 2013 during which the NPA gave a presentation outlining further comments regarding the case.
Aceste observații provenite de la părți terțe au fost transmise autorităților din Norvegia prin intermediul unor mesaje electronice din datele de 4 octombrie 2013 (eveniment nr. 685793, 685794, 685795 și 685797) și 7 octombrie 2013 (eveniment nr. 685884, 685885, 685886, 685887, 685889) și printr-o scrisoare din data de 29 octombrie 2013 (eveniment nr. 688133).
The Norwegian authorities submitted their comments on 29 November 2013 (Event No 691769).
Autoritatea a solicitat informații suplimentare printr-o scrisoare din data de 17 februarie 2014 (eveniment nr. 694424).
The Authority requested further information by a letter dated 17 February 2014 (Event No 694424).
Autoritățile din Norvegia au răspuns prin intermediul scrisorii din data de 31 martie 2014 (evenimentele nr. 703980 și 703991, anexele 1-28 în evenimentul nr. 703987).
The Norwegian authorities answered by letter dated 31 March 2014 (Event Nos 703980 and 703991, Annexes 1-28 in Event No 703987).
NDLA
THE NDLA
NDLA este o entitate înființată de autoritățile districtuale din Norvegia în baza secțiunii 27 din Legea administrației publice locale [5].
The NDLA is an entity established by Norwegian county authorities on the basis of Section 27 of the Local Government Act [5].
Nu are personalitate juridică.
It does not have legal personality.
Secțiunea 27 din Legea administrației publice locale prevede că municipalitățile sau autoritățile districtuale își pot uni forțele pentru îndeplinirea unor obiective comune.
Section 27 of the Local Government Act stipulates that municipalities or county authorities may join forces to undertake common tasks.
Cooperarea trebuie să aibă loc prin intermediul unui consiliu desemnat de o municipalitate relevantă sau de autoritatea districtuală.
The cooperation should take place through a board appointed by the relevant municipality or county authority.
Consiliul poate fi împuternicit să adopte decizii privind funcționarea și organizarea cooperării între municipii.
The board may be empowered to adopt decisions concerning the operation and organisation of the inter-municipal cooperation.
De asemenea, se stipulează că actul constitutiv al unei asemenea cooperări trebuie să stabilească numirea și reprezentarea în consiliu, domeniile de activitate, dacă municipalitățile/autoritățile districtuale participante trebuie să contribuie financiar, dacă respectivele consilii pot semna contracte de credit sau pot, în alte modalități, să transfere responsabilitatea financiară asupra municipalităților participante/autorităților districtuale și, în final, modul de încetare a cooperării respective.
Moreover, the provision stipulates that the articles of association of such cooperation should determine the appointment and representation in the board, the area of activities, whether the participating municipalities/county authorities should make financial contributions, whether the board may enter into loan agreements or in other ways make the participating municipalities/county authorities liable for financial obligations and, finally, how such cooperation should be terminated.
Numai autoritățile municipale și districtuale pot participa la cooperarea între municipii.
Only municipalities and county authorities are allowed to participate in an inter-municipal cooperation.
Nu pot participa la această cooperare statul, entități publice sau entități private.
Neither the State, other state entities nor private parties can participate in such cooperations.
Mai mult, cooperarea trebuie să fie efectivă, în sensul că legea interzice ca gestionarea cooperării să fie delegată unei autorități districtuale.
Furthermore, the cooperation must be genuine in the sense that the law prohibits the management of the cooperation to be delegated to one county authority.
Instituirea NDLA este descrisă la secțiunea I.4.4.
The establishment of the NDLA is described in section I.4.4.
Obiectivul NDLA constă în elaborarea și achiziționarea unor materiale didactice în format digital, în scopul publicării gratuite a materialelor pe internet, pentru utilizarea acestora de către profesori și studenți.
The objective of the NDLA is to develop and purchase digital learning material with a view to publish the material on the internet free of charge for teachers and students to use.
Acest lucru se face prin publicarea materialului pe un site internet public.
This is done by publishing the material on an open website.
NDLA are patru domenii principale de activitate: primul, elaborarea și furnizarea unor materiale didactice în format digital pentru licee; al doilea, achiziționarea de materiale didactice în format digital de la furnizori terți; al treilea, controlul calității materialelor didactice; și al patrulea, administrarea site-ului pe care sunt publicate materialele didactice în format digital (aceste activități sunt denumite în cele ce urmează „achiziționarea, elaborarea și furnizarea materialelor didactice în format digital”).
It has four main areas of activity: first, the development and supply of digital learning material for the upper secondary school; second, the procurement of digital learning material from third party suppliers; third, the quality control of learning material; and fourth, the operation of the website through which the digital learning material is published (these activities are hereafter also referred to as the ‘purchase, development and supply of digital learning materials’).
RECLAMANTUL – ASOCIAȚIA EDITORILOR DIN NORVEGIA („AEN”)
THE COMPLAINANT — THE NORWEGIAN PUBLISHERS ASSOCIATION (‘THE NPA’)
AEN reprezintă societățile care desfășoară sau ar putea desfășura activități în domeniul elaborării și distribuirii materialelor didactice în format digital.
The NPA represents companies which are or could be active in the development and distribution of digital learning material.
Reclamantul susține că acordarea de fonduri către NDLA în scopul achiziționării, elaborării și furnizării de materiale didactice în format digital reprezintă ajutor de stat ilegal către NDLA.
The complainant submits that the granting of funds to the NDLA for the purchase, development and supply of digital learning material constitutes unlawful state aid to the NDLA.
În această privință, reclamantul subliniază că, după părerea sa, NDLA nu este o parte integrantă a administrației publice, ci mai degrabă o întreprindere în sensul normelor privind ajutorul de stat.
In that regard the complainant emphasises that — in its view — the NDLA is not an integrated part of the public administration, but rather an undertaking within the meaning of the state aid rules.
Reclamantul amintește că, potrivit jurisprudenței, o întreprindere este o entitate care desfășoară o activitate economică.
The complainant recalls that, according to established case law, an undertaking is an entity which is engaged in economic activity.
Reclamantul sugerează că, în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene („Curtea de Justiție”), o activitate economică este o activitate care ar putea, cel puțin în principiu, să fie desfășurată de o întreprindere privată în scopul realizării de profit.
The complainant suggests that according to the case law of the Court of Justice of the European Union (‘Court of Justice’), an economic activity is an activity, which could, at least in principle, be carried out by a private undertaking in order to make a profit.
Ca atare, orice entitate care desfășoară o activitate ce ar putea avea scopul realizării de profit desfășoară o activitate economică.
As such, any entity carrying out an activity which could be carried out for profit, is engaged in an economic activity.
De asemenea, reclamantul susține că piața materialelor didactice în format digital exista înainte de activitățile NDLA și că, în prezent, NDLA intră în concurență cu întreprinderile private existente care oferă resurse didactice în format digital.
The complainant further submits that there was a market for digital learning material prior to the activities of the NDLA and that the NDLA now competes with established private undertakings offering digital learning resources.
Reclamantul susține că, pe această bază, elaborarea și furnizarea de resurse didactice în format digital reprezintă o activitate economică.
The complainant claims that on this basis the development and supply of digital learning resources constitutes an economic activity.
În plus, reclamantul sugerează că celelalte activități ale NDLA sunt strâns legate de elaborarea și furnizarea de resurse didactice în format digital și, prin urmare, trebuie de asemenea considerate drept economice ca natură.
The complainant further suggests that the other activities of the NDLA are closely linked to the development and supply of digital learning resources and are therefore also to be considered as economic in nature.
De asemenea, reclamantul susține că articolul 59 alineatul (2) din Acordul privind SEE nu se aplică și concluzionează că, în absența unei notificări, statul norvegian a acordat un ajutor de stat contrar normelor privind ajutorul de stat.
The complainant also argues that Article 59(2) of the EEA Agreement is not applicable and concludes that — in the absence of a notification — the Norwegian State has granted state aid contrary to the state aid rules.
CONTEXT
BACKGROUND
SISTEMUL DE EDUCAȚIE DIN NORVEGIA
THE EDUCATIONAL SYSTEM IN NORWAY
Educația în Norvegia se face prin intermediul unui sistem de școli publice gratuite.
Education in Norway is provided through a system of free public schools.
Sistemul este împărțit în învățământ primar obligatoriu (între 6 și 13 ani), învățământ secundar inferior obligatoriu (între 13 și 16 ani) și învățământ secundar superior (liceal) neobligatoriu (între 16 și 19 ani).
This system is divided into a compulsory elementary school (age 6 to 13), a compulsory lower secondary school (age 13 to 16), and a non-compulsory upper secondary school (age 16 to 19).
În 2006, autoritățile norvegiene au decis, în cadrul „Inițiativei de promovare a cunoașterii” [6], ca toate școlile norvegiene să pună accentul pe anumite competențe de bază în cadrul tuturor materiilor.
In 2006 the Norwegian authorities decided, in the course of the ‘Knowledge Promotion Initiative’ [6], that all Norwegian schools were to emphasise certain basic skills in all subjects.
Una dintre aceste competențe constă în capacitatea de a învăța o anumită materie prin utilizarea informațiilor în format digital și a tehnologiei comunicațiilor.
One of these skills is the ability to learn a given subject by using digital information and communication technology.
Această cerință a fost introdusă în programa de învățământ națională pentru elevii din al zecelea an de învățământ obligatoriu (și anume clasele I-X) și pentru elevii din primul an de educație liceală (și anume clasele XI-XIII), precum și pentru programele de ucenicie.
This requirement was introduced in the national curriculum for pupils in the 10-year compulsory school (i.e. school for grades 1 to 10) and for pupils in the first year of upper secondary education (i.e. school for grades 11 to 13) and apprenticeships.
În baza Legii învățământului din Norvegia [7], autoritățile districtuale sunt responsabile pentru îndeplinirea acestor cerințe.
Under the Norwegian Education Act [7], the county authorities are responsible for meeting these requirements.
De asemenea, în 2007, autoritățile norvegiene au modificat Legea învățământului și au impus administrațiilor districtuale să pună la dispoziția elevilor în mod gratuit materialele didactice necesare, în format imprimat și digital.
Furthermore, in 2007, the Norwegian authorities amended the Education Act and obliged the county authorities to provide pupils with the necessary printed and digital learning materials free of charge.
Se precizează că, până în momentul respectiv, elevii din liceele din Norvegia (clasele XI-XIII) erau obligați să achiziționeze materialele didactice în baza alegerii materialelor didactice desemnate de școli, cu respectarea programei de învățământ naționale.
It should be noted that until that time, pupils in Norwegian upper secondary school (grades 11 to 13) had to purchase their learning material based on the choice of learning material designated by the schools in compliance with the national curriculum.
Schimbarea a fost pusă în aplicare după ce guvernul din Norvegia a examinat modalitățile posibile și consecințele economice ale introducerii unor materiale didactice gratuite în sistemul de educație liceală [8].
The change was implemented after the Norwegian government examined possible modes for, and the economic consequence of, implementing free learning material in the upper secondary schooling system [8].
În conformitate cu prevederile din Cartea albă [9], principiul furnizării unor materiale didactice gratuite nu este nou, deoarece era prevăzut în mod implicit în interzicerea perceperii unor taxe de școlarizare, care ar putea fi interpretat ca însemnând că materialele de predare ar trebui să fie, de asemenea, gratuite.
The principle of free education is derived from Section 35 of the Secondary School Act [10] on education, third paragraph, which prohibits tuition fees being charged.
Elevilor nu li se poate solicita să plătească niciunul dintre costurile acestor materiale și echipamente, în plus față de ceea ce este stabilit în reglementare. […]” [12] [traducere neoficială]4.2.
The current system whereby students and apprentices have to buy their own learning materials and tools is not regulated by law.’ [11] (unofficial translation)(20) Indeed, the new sub-section 9 of the Education Act, Section 3-1, now explicitly states that:
PREVEDERI ÎN BUGETUL DE STAT REVIZUIT
‘Education and training provided at publicly-maintained upper secondary schools or training establishments are free of charge.
Obligația de a furniza în mod gratuit materiale didactice digitale și fizice reprezintă o povară financiară considerabilă asupra autorităților districtuale din Norvegia.
The county authority is responsible for providing the pupils with the necessary printed and digital teaching tool and digital equipment.
Având în vedere aceste costuri suplimentare, guvernul din Norvegia a decis în 2006 să pună la dispoziție fonduri suplimentare.
The pupils cannot be required to pay any of the costs for such materials and equipment in excess of that which is decided in the regulation. (…)’ [12] (unofficial translation)4.2.
Furnizarea acestor fonduri a fost inclusă în bugetul de stat revizuit care a fost adoptat la data de 12 mai 2006:
PROVISIONS IN THE REVISED STATE BUDGET
„Obiectivul guvernului este de a introduce materiale didactice gratuite în licee.
The obligation to provide free digital and physical learning material constitutes a considerable financial burden on the Norwegian county authorities.
În același timp, guvernul dorește să stimuleze utilizarea materialelor didactice digitale în licee.
In view of these additional costs, the Norwegian government decided in 2006 to provide additional funds.
Ca parte a eforturilor de reducere a costurilor pentru elevi, prin intermediul extinderii accesului la și a utilizării materialelor digitale didactice, guvernul sugerează ca suma de 50000000 NOK să fie utilizată la elaborarea și utilizarea materialelor didactice digitale.
The provision of these funds was included in a revised State budget which was adopted on 12 May 2006:
Cererile din partea districtelor pot include unul, câteva sau toate liceele din district și pot include una sau câteva materii.
‘The government's goal is to introduce learning materials in secondary schools free of charge.
Scopul acestei contribuții este de a stimula elaborarea și utilizarea materialelor didactice în format digital și de a contribui la reducerea costurilor elevilor legate de materialele didactice.
At the same time the government wants to stimulate the use of digital learning materials in secondary schools.
Fondurile pot fi utilizate pentru achiziționarea sau elaborarea materialelor didactice în format digital pe plan local.
As an element in the work for reduced costs for the single pupil through extended access to and use of digital learning materials, the Government suggests that NOK 50000000,- should be used for the development and use of digital learning material.
Fondurile nu vor fi utilizate la dezvoltarea infrastructurii digitale.
The goal with this contribution is to stimulate the development and use of digital learning material and to contribute to the reduction of the pupils costs related to learning materials.
„Extinderea accesului la materialele didactice în format digital în educația liceală, precum și implementarea utilizării extinse a acestora.
The funds shall not be used for developing digital infrastructure.
Creșterea volumului și a diversității materialelor didactice în format digital destinate educației liceale.
The plan is to give (sic.) [priority] to applications based on cooperation between counties.’ [13] (unofficial translation by the Norwegian authorities)
[…] În [bugetul de stat revizuit] pe anul 2006, guvernul stipulează următoarele:
Invitation to Submit an Application
„Fondurile pot fi utilizate pentru achiziționarea resurselor didactice în format digital și pentru dezvoltarea locală a resurselor didactice în format digital.” [14] [traducere neoficială]4.2.2.
The letter describes the objectives and the concept of the initiative as follows:
În august 2006, directorii departamentelor de educație din cadrul a 19 autorități districtuale norvegiene s-au întâlnit pentru a discuta posibilitatea unei cereri comune în vederea obținerii fondurilor.
‘To increase access to digital learning material in upper secondary education, as well as implementing widespread use of it.
În timp ce autoritatea districtuală din Oslo a decis să nu participe în cadrul unui proiect de cooperare, celelalte 18 autorități districtuale au decis să participe la cooperarea între municipii și să înființeze NDLA, pentru gestionarea procesului pe o durată nedeterminată de timp.
To enhance competence within upper secondary education and amongst school owners in purchasing and/or developing digital learning materials.
Fiecare dintre aceste autorități districtuale a adoptat ulterior următoarea rezoluție:
Increase the volume and diversity of digital teaching material intended fort upper secondary education.
În conformitate cu prefața la raportul anual al NDLA din 2012, „Autoritatea districtului Akershus a renunțat la calitatea de membru din cauza numărului redus de vizitatori din partea școlilor din teritoriu […]” [16] [traducere neoficială].
A reduction of student expenditure related to the acquisition of teaching material.’ (unofficial translation by the Norwegian authorities)
În conformitate cu informațiile de pe site-ul web al NDLA, motivația de alăturare din nou a Akershus a fost că „[d]e la retragerea din NDLA, utilizarea materiilor pe ndla.no a crescut enorm” [traducere neoficială]; prin urmare NDLA, cu începere din data respectivă, este alcătuită din 18 autorități districtuale.
(…) In the [revised State budget] for 2006 the government states the following:
FONDURI PENTRU AUTORITĂȚILE DISTRICTUALE
Creation of the NDLA
Ministerul a acordat aprobarea preliminară, cu un grant în valoare de 2 milioane de NOK, pentru planificarea proiectului, și o altă sumă, de 15 milioane de NOK, pentru elaborarea și achiziționarea conținutului (adică un total de 17 milioane de NOK).
In August 2006, the heads of education of the 19 Norwegian county authorities met to discuss the possibility of a joint application for the funds.
Grantul de 15 milioane de NOK nu urma să fie acordat înainte de aprobarea planului proiectului [17].
While the county authority of Oslo decided not to participate in a cooperative project, the other 18 county authorities decided to enter into an inter-municipal cooperation and to set up the NDLA to manage the process for an indefinite period.
Planul proiectului, care a fost primit la data de 16 februarie 2007, a fost aprobat la data de 20 aprilie 2007 și a fost acordat un grant suplimentar în valoare de 15 milioane de NOK, cu o serie de condiții:
Each of these county authorities subsequently adopted the following resolution:
„Fondurile sunt utilizate la achiziționarea, elaborarea și/sau adaptarea instrumentelor didactice în format digital pentru materiile limba norvegiană, științe naturale, pentru VGI [18], începând din toamna anului 2007. […]
‘The County Council passes a resolution for the following counties, Akershus, Aust-Agder, Buskerud, Finnmark, Hedmark, Hordaland, Nordland, Nord-Trøndelag, Møre og Romsdal, Oppland, Rogaland, Sogn og Fjordane, Sør-Trøndelag, Telemark, Troms, Vest-Agder, Vestfold and Østfold, to establish an inter-municipal cooperation, the NDLA, with its own Board in accordance with §27 of the Local Government Act.
De asemenea, ministerul solicită ca autoritățile districtuale să identifice în comun o entitate juridică responsabilă care se va ocupa de responsabilitatea autorităților districtuale cu privire la resursele didactice în format digital în baza acestei inițiative.
The purpose of this collaboration is to facilitate the purchase, development, deployment and organisation of digital learning resources for all subjects in upper secondary education.
O asemenea entitate poate fi, de exemplu, o corporație, o cooperare între municipii sau o autoritate districtuală gazdă, dar nu se poate angaja singură într-o activitate economică.