natgillin/translations-raw huggingface dataset:
De facto selectivity may be the result of conditions or barriers imposed by EEA States preventing certain undertakings from benefiting from the measure.
Măsurile generale, care prima facie se aplică tuturor întreprinderilor, dar sunt limitate de puterea discreționară a administrației publice sunt selective [195].
For example, applying a tax measure (for example a tax credit) only to investments exceeding a certain threshold (other than a minor threshold for reasons of administrative expediency) may mean that the measure is de facto reserved for undertakings with significant financial resources [193].
Acest lucru se întâmplă atunci când îndeplinirea criteriilor respective nu conduce automat la dreptul de a beneficia de măsura în cauză.
A measure granting certain advantages for a brief period only may also be de facto selective [194].
Administrațiile publice au putere discreționară în aplicarea unei măsuri, în special, în cazul în care criteriile de acordare a ajutorului sunt formulate într-o manieră foarte generală sau vagă care presupune în mod necesar o marjă discreționară în evaluare.
General measures which prima facie apply to all undertakings but are limited by the discretionary power of the public administration are selective [195].
Un exemplu ar fi posibilitatea administrației fiscale de a modifica condițiile pentru acordarea unui avantaj fiscal în funcție de caracteristicile proiectului de investiții care îi este înaintat spre evaluare.
This is the case where meeting the given criteria does not automatically result in an entitlement to the measure.
În mod similar, în cazul în care administrația fiscală are o largă putere discreționară pentru a determina beneficiarii sau condițiile în care este acordat un avantaj fiscal pe baza unor criterii care nu sunt legate de regimul fiscal, cum ar fi menținerea nivelului ocupării forței de muncă, exercitarea puterii discreționare trebuie considerată ca favorizând „anumite întreprinderi sau producția anumitor bunuri”.
Public administrations have discretionary power in applying a measure, in particular, where the criteria for granting the aid are formulated in a very general or vague manner that necessarily involves a margin of discretion in the assessment.
[196].
One example would be that the tax administration can vary the conditions for granting a tax concession according to the characteristics of the investment project submitted to it for assessment.
Faptul că o reducere fiscală necesită autorizare administrativă prealabilă nu înseamnă în mod automat că aceasta constituie o măsură selectivă.
Similarly, if the tax administration has broad discretion to determine the beneficiaries or the conditions under which a tax advantage is granted on the basis of criteria unrelated to the tax system, such as maintaining employment, the exercise of that discretion must then be regarded as favouring ‘certain undertakings or the production of certain goods’ [196].
Nu acesta este cazul atunci când o autorizare administrativă prealabilă se bazează pe criterii obiective și nediscriminatorii, cunoscute în prealabil, delimitând astfel exercitarea puterii de discreție a administrațiilor publice.
The fact that a tax relief requires prior administrative authorisation does not automatically mean that it constitutes a selective measure.
Un astfel de sistem de autorizare administrativă prealabilă trebuie, de asemenea, să se bazeze pe un sistem procedural care este ușor accesibil și care poate să asigure faptul că o cerere de autorizare va fi soluționată într-un termen rezonabil, cu obiectivitate și cu imparțialitate și că respingerile cererilor de autorizare pot fi, de asemenea, contestate în cadrul unei proceduri judiciare sau cvasijudiciare [197].
This is not the case where a prior administrative authorisation is based on objective, non-discriminatory criteria which are known in advance, thus circumscribing the exercise of the public administrations' discretion.
Atunci când statele SEE adoptă măsuri pozitive ad hoc în beneficiul uneia sau al mai multor întreprinderi identificate (de exemplu, acordarea unor sume de bani sau de active anumitor întreprinderi), în mod normal, este ușor să se concluzioneze că astfel de măsuri au un caracter selectiv, întrucât acestea rezervă un tratament favorabil pentru una sau mai multe întreprinderi [198].
Such a prior administrative authorisation scheme must also be based on a procedural system which is easily accessible and capable of ensuring that a request for authorisation will be dealt with objectively and impartially within a reasonable time and refusals to grant authorisation must also be capable of being challenged in judicial or quasi-judicial proceedings [197].
De regulă, situația este mai puțin clară atunci când statele SEE adoptă măsuri mai ample, aplicabile tuturor întreprinderilor care îndeplinesc anumite criterii, care reduc taxele pe care întreprinderile respective ar trebui, în mod normal, să le suporte (de exemplu, scutiri de la plata impozitelor sau a contribuțiilor de asigurări sociale pentru întreprinderile care îndeplinesc anumite criterii).
When EEA States adopt ad hoc positive measures benefiting one or more identified undertakings (for instance, granting money or assets to certain undertakings), it is normally easy to conclude that such measures have a selective character, as they reserve favourable treatment for one or a few undertakings [198].
În astfel de cazuri, selectivitatea măsurilor ar trebui în mod normal să fie evaluată prin intermediul unei analize în trei etape.
The situation is usually less clear when EEA States adopt broader measures applicable to all undertakings fulfilling certain criteria, which mitigate the charges that those undertakings would normally have to bear (for instance, tax or social security exemptions for undertakings fulfilling certain criteria).
În primul rând, trebuie să fie identificat sistemul de referință.
In such cases, the selectivity of the measures should normally be assessed by means of a three-step analysis.
În al doilea rând, trebuie să se stabilească dacă o anumită măsură constituie o derogare de la sistemul respectiv în măsura în care face distincție între operatorii economici care, având în vedere obiectivele inerente sistemului, se află într-o situație de fapt și de drept comparabilă.
First, the system of reference must be identified.
Evaluarea existenței unei derogări este elementul-cheie al acestei părți a testului și permite să se ajungă la o concluzie privind selectivitatea prima facie a măsurii.
Second, it should be determined whether a given measure constitutes a derogation from that system insofar as it differentiates between economic operators who, in light of the objectives intrinsic to the system, are in a comparable factual and legal situation.
În cazul în care măsura în cauză nu constituie o derogare de la sistemul de referință, aceasta nu este selectivă.
Assessing whether a derogation exists is the key element of this part of the test and allows a conclusion to be drawn as to whether the measure is prima facie selective.
Cu toate acestea, dacă măsura constituie o derogare de la sistemul de referință (și, prin urmare, este selectivă prima facie), trebuie să se stabilească, în a treia etapă a testului, dacă derogarea este justificată de natura sau economia generală a sistemului (de referință).
If the measure in question does not constitute a derogation from the reference system, it is not selective.
În cazul în care o măsură selectivă prima facie se justifică prin natura sau economia generală a sistemului, aceasta nu va fi considerată selectivă și, prin urmare, nu va intra în domeniul de aplicare al articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE [200].
However, if it does (and therefore is prima facie selective), it needs to be established, in the third step of the test, whether the derogation is justified by the nature or the general scheme of the (reference) system [199].
Cu toate acestea, analiza în trei etape nu poate fi aplicată în anumite cazuri, ținând seama de efectele practice ale măsurilor în cauză.
If a prima facie selective measure is justified by the nature or the general scheme of the system, it will not be considered selective and will thus fall outside the scope of Article 61(1) of the EEA Agreement [200].
Trebuie subliniat faptul că articolul 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE nu face distincție între măsurile de intervenție a statului în ceea ce privește cauzele sau obiectivele acestora, ci le definește în funcție de efectele lor, independent de tehnicile utilizate.
However, the three-step analysis cannot be applied in certain cases, taking into account the practical effects of the measures concerned.
Aceasta înseamnă că, în anumite cazuri excepționale, nu este suficient să se analizeze dacă o anumită măsură constituie o derogare de la normele sistemului de referință, astfel cum sunt definite de statul SEE în cauză.
It must be emphasised that Article 61(1) of the EEA Agreement does not distinguish between measures of State intervention in terms of their causes or aims, but defines them in relation to their effects, independently of the techniques used [201].
Este, de asemenea, necesar să se evalueze dacă limitele sistemului de referință au fost concepute în mod coerent sau, dimpotrivă, într-un mod clar arbitrar sau părtinitor, pentru a favoriza anumite întreprinderi care se află într-o situație comparabilă în ceea ce privește logica fundamentală a sistemului în cauză.
This means that in certain exceptional cases it is not sufficient to examine whether a given measure derogates from the rules of the reference system as defined by the EEA State concerned.
Astfel, în cauzele conexate C-106/09 P și C-107/09 P [202] privind reforma fiscală din Gibraltar, Curtea de Justiție a constatat că sistemul de referință, astfel cum este definit de statul SEE în cauză, deși întemeiat pe criterii care au fost de natură generală, a discriminat în practică întreprinderile care s-au aflat într-o situație comparabilă în ceea ce privește obiectivul reformei fiscale, având ca rezultat un avantaj selectiv pentru societățile offshore [203].
It is also necessary to evaluate whether the boundaries of the system of reference have been designed in a consistent manner or, conversely, in a clearly arbitrary or biased way, so as to favour certain undertakings which are in a comparable situation with regard to the underlying logic of the system in question.
În acest sens, Curtea a constatat că neimpozitarea societăților offshore nu a fost o consecință aleatorie a regimului, ci consecința inevitabilă a faptului că bazele de evaluare au fost concepute astfel încât societățile offshore să nu aibă o bază de impozitare [204].
Thus, in Joined Cases C-106/09 P and C-107/09 P [202] concerning the Gibraltar tax reform, the Court of Justice found that the reference system as defined by the EEA State concerned, although founded on criteria that were of a general nature, discriminated in practice between companies which were in a comparable situation with regard to the objective of the tax reform, resulting in a selective advantage being conferred on offshore companies [203].
De asemenea, ar putea fi necesară o verificare similară în anumite cazuri privind taxele pentru utilizări speciale, în cazul în care există elemente care să indice că limitele taxei au fost stabilite în mod clar arbitrar sau părtinitor, pentru a favoriza anumite produse sau activități care se află într-o situație comparabilă în ceea ce privește logica fundamentală a taxelor în cauză.
In this respect, the Court found that the fact that offshore companies were not taxed was not a random consequence of the regime, but the inevitable consequence of the fact that the bases of assessment were specifically designed so that offshore companies had no tax base [204].
De exemplu, în cauza Ferring [205], Curtea de Justiție a considerat că taxa impusă asupra vânzării directe a medicamentelor de către laboratoarele farmaceutice, dar nu și asupra vânzării de către comercianții cu ridicata este selectivă.
Similar verification may also be necessary in certain cases concerning special-purpose levies, where there are elements indicating that the boundaries of the levy have been designed in a clearly arbitrary or biased way, so as to favour certain products or certain activities which are in a comparable situation with regard to the underlying logic of the levies in question.
În lumina circumstanțelor factuale specifice – cum ar fi obiectivul clar al măsurii și efectele acesteia – Curtea nu a examinat doar dacă măsura în cauză va conduce la o derogare de la sistemul de referință constituit de taxă.
For instance, in Ferring [205], the Court of Justice considered that a levy imposed on the direct sale of medicinal products by pharmaceutical laboratories but not on the sale by wholesalers was selective.
Curtea a comparat, de asemenea, situațiile laboratoarelor farmaceutice (care plătesc taxa) și ale comercianților cu ridicata (care nu plătesc taxa), concluzionând că neimpunerea taxei pe vânzările directe realizate de comercianții cu ridicata corespunde acordării în favoarea acestora a unei scutiri fiscale selective prima facie [206].
In the light of the particular factual circumstances – such as the clear objective of the measure and its effects – the Court did not simply examine whether the measure in question would lead to a derogation from the reference system constituted by the levy.
Identificarea sistemului de referință
It also compared the situations of the pharmaceutical laboratories (subject to the levy) and of the wholesalers (excluded), concluding that the non-imposition of the tax on the direct sales by the wholesalers equated to granting them a prima facie selective tax exemption [206].
Sistemul de referință reprezintă valoarea de referință față de care este evaluat caracterul selectiv al unei măsuri.
Identification of the reference system
Sistemul de referință este compus dintr-un set coerent de norme care se aplică în general – pe baza unor criterii obiective – tuturor întreprinderilor care intră sub incidența domeniului său de aplicare, astfel cum este definit prin obiectivul acestuia.
The reference system constitutes the benchmark against which the selectivity of a measure is assessed.
De regulă, normele respective definesc nu numai domeniul de aplicare a sistemului, ci și condițiile în care se aplică sistemul, drepturile și obligațiile întreprinderilor care fac obiectul acestuia și aspectele tehnice legate de funcționarea sistemului.
The reference system is composed of a consistent set of rules that generally apply – on the basis of objective criteria – to all undertakings falling within its scope as defined by its objective.
În cazul impozitelor, sistemul de referință se bazează pe elemente cum ar fi baza de impozitare, persoanele impozabile, evenimentul impozabil și cotele de impozitare.
Typically, those rules define not only the scope of the system, but also the conditions under which the system applies, the rights and obligations of undertakings subject to it and the technicalities of the functioning of the system.
De exemplu, un sistem de referință ar putea fi identificat în ceea ce privește regimul fiscal privind impozitul pe profit [207], sistemul TVA [208] sau sistemul general de impozitare a asigurărilor [209].
In the case of taxes, the reference system is based on such elements as the tax base, the taxable persons, the taxable event and the tax rates.
Același lucru se aplică, de asemenea, pentru taxele speciale (de sine stătătoare), cum ar fi taxele pe anumite produse sau activități care au un impact negativ asupra mediului sau asupra sănătății, care nu fac parte dintr-un sistem de impozitare mai vast.
For example, a reference system could be identified with regard to the corporate income tax system [207], the VAT system [208], or the general system of taxation of insurance [209].
În consecință și sub rezerva cazurilor speciale enumerate la punctele 129-131 de mai sus, sistemul de referință este, în principiu, taxa în sine [210].
The same applies to special-purpose (stand-alone) levies, such as levies on certain products or activities having a negative impact on the environment or health, which do not really form part of a wider taxation system.
Derogarea de la sistemul de referință
As a result, and subject to special cases illustrated in paragraphs 129 to 131 above, the reference system is, in principle, the levy itself [210].
Odată ce sistemul de referință a fost stabilit, în cadrul următoarei etape a analizei se verifică dacă măsura în cauză face distincție între întreprinderi, prin derogare de la sistemul respectiv.
Derogation from the system of reference
În acest scop, este necesar să se stabilească dacă măsura este susceptibilă să favorizeze anumite întreprinderi sau producția anumitor bunuri, în comparație cu alte întreprinderi care se află într-o situație de fapt și de drept similară, având în vedere obiectivul intrinsec al sistemului de referință [211].
Once the reference system has been established, the next step of the analysis consists in examining whether a given measure differentiates between undertakings in derogation from that system.
Obiectivele de politică externă – cum ar fi obiectivele politicii regionale, ale politicii de mediu sau ale politicii industriale – nu pot fi invocate de statul SEE pentru a justifica tratamentul diferențiat al întreprinderilor [212].
To do this, it is necessary to determine whether the measure is liable to favour certain undertakings or the production of certain goods as compared with other undertakings which are in a similar factual and legal situation, in the light of the intrinsic objective of the system of reference [211].
Structura anumitor taxe speciale (și, în special, baza de impozitare a acestora), cum ar fi taxele de protecție a mediului și a sănătății impuse pentru a descuraja anumite activități sau produse care au un efect advers asupra mediului sau asupra sănătății umane, va integra în mod normal obiectivele de politică urmărite.
External policy objectives – such as regional, environmental or industrial policy objectives – cannot be relied upon by the EEA State to justify the differentiated treatment of undertakings [212].
În astfel de cazuri, un tratament diferențiat pentru activitățile sau produsele a căror situație diferă de situația activităților sau produselor care fac obiectul taxei în ceea ce privește obiectivul intrinsec urmărit nu constituie o derogare [213].
The structure of certain special-purpose levies (and in particular their tax bases), such as environmental and health taxes imposed to discourage certain activities or products that have an adverse effect on the environment or human health, will normally integrate the policy objectives pursued.
În cazul în care o măsură favorizează anumite întreprinderi sau producerea anumitor bunuri care se află într-o situație de fapt și de drept comparabilă, măsura este selectivă prima facie.
In such cases, a differentiated treatment for activities or products whose situation is different from the situation of those activities or products which are subject to the tax as regards the intrinsic objective pursued, does not constitute a derogation [213].
Justificarea prin natura sau economia generală a sistemului de referință
If a measure favours certain undertakings or the production of certain goods which are in a comparable legal and factual situation, the measure is prima facie selective.
O măsură care constituie o derogare de la sistemul de referință (selectivitate prima facie) este neselectivă dacă aceasta se justifică prin natura sau economia generală a sistemului respectiv.
Justification by the nature or general scheme of the system of reference
Acest lucru este valabil în cazul în care o măsură decurge în mod direct din principiile de bază sau directoare intrinseci ale sistemului de referință sau rezultă din mecanismele inerente necesare pentru funcționarea și eficiența sistemului [214].
A measure which derogates from the reference system (prima facie selectivity) is non-selective if it is justified by the nature or general scheme of that system.
În schimb, nu este posibil să se recurgă la obiective de politică externă care nu sunt inerente sistemului [215].
This is the case where a measure derives directly from the intrinsic basic or guiding principles of the reference system or where it is the result of inherent mechanisms necessary for the functioning and effectiveness of the system [214].
Baza pentru o posibilă justificare ar putea fi, de exemplu, necesitatea de a lupta împotriva fraudei sau a evaziunii fiscale, necesitatea de a lua în considerare cerințe de contabilitate specifice, capacitatea de gestionare [216], principiul neutralității fiscale [217], natura progresivă a impozitului pe venit și scopul redistributiv al acestuia, necesitatea de a evita dubla impunere [218] sau obiectivul de a optimiza recuperarea datoriilor fiscale.
In contrast, it is not possible to rely on external policy objectives which are not inherent to the system [215].
Cu toate acestea, statele SEE ar trebui să introducă și să aplice proceduri de supraveghere și de control corespunzătoare pentru a se asigura că derogările sunt conforme cu logica și economia generală a regimului fiscal [219].
The basis for a possible justification could, for instance, be the need to fight fraud or tax evasion, the need to take into account specific accounting requirements, administrative manageability [216], the principle of tax neutrality [217], the progressive nature of income tax and its redistributive purpose, the need to avoid double taxation [218], or the objective of optimising the recovery of fiscal debts.
Pentru ca derogările să fie justificate de natura sau economia generală a sistemului, este necesar, de asemenea, să se asigure că măsurile sunt proporționale și că nu depășesc ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivului legitim urmărit, și anume, obiectivul nu poate fi realizat prin măsuri mai puțin ambițioase [220].
EEA States should, however, introduce and apply appropriate control and monitoring procedures to ensure that derogations are consistent with the logic and general scheme of the tax system [219].
Un stat SEE care introduce o diferențiere între întreprinderi trebuie să fie în măsură să demonstreze că diferențierea este justificată de natura și economia generală a sistemului în cauză [221].
For derogations to be justified by the nature or general scheme of the system, it is also necessary to ensure that those measures are proportionate and do not go beyond what is necessary to achieve the legitimate objective being pursued, in that the objective could not be attained by less far-reaching measures [220].
În principiu, numai măsurile care se aplică pe întregul teritoriu al statului SEE nu intră sub incidența criteriului de selectivitate regională prevăzut la articolul 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE.
An EEA State which introduces a differentiation between undertakings needs to be able to show that this differentiation is actually justified by the nature and general scheme of the system in question [221].
Cu toate acestea, astfel cum se subliniază mai jos, sistemul de referință nu trebuie neapărat să fie definit ca fiind întregul stat SEE [222].
In principle, only measures that apply within the entire territory of the EEA State escape the regional selectivity criterion laid down in Article 61(1) of the EEA Agreement.
Rezultă de aici că nu toate măsurile care se aplică numai anumitor părți ale teritoriului unui stat SEE sunt în mod automat selective.
However, as outlined below, the reference system does not necessarily have to be defined as the entire EEA State [222].
În conformitate cu jurisprudența [223], măsurile cu un domeniu de aplicare regional sau local pot să nu fie selective dacă sunt îndeplinite anumite cerințe.
It follows that not all measures that apply only to certain parts of the territory of an EEA State are automatically selective.
Această jurisprudență a abordat până în prezent numai măsurile fiscale.