natgillin/translations-raw huggingface dataset:
gmina Sulejówek i części gminy Latowicz położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Stawek do skrzyżowania z drogą nr 802 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 802 biegnącą od tego skrzyżowania do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim,
gminy Domanice, Korczew, Paprotnia, Skórzec, Wiśniew, Mokobody, Siedlce, Suchożebry, część gminy Kotuń położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Nowa Dąbrówka, Pieróg, Kotuń wzdłuż ulicy Gorzkowskiego i Kolejowej do przejazdu kolejowego łączącego się z ulicą Siedlecką, Broszków, Żuków, część gminy Mordy położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 698 biegnącą od zachodniej granicy gminy do północno – wschodniej granicy gminy i część gminy Zbuczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnowschodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości: Tarcze, Choja, Zbuczyn, Grodzisk, Dziewule i Smolanka w powiecie siedleckim,
gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew i część gminy Głowaczów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie kozienickim,
gmina Siennica, część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy, część gminy Cegłów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy i części gminy Latowicz położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Stawek do skrzyżowania z drogą nr 802 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 802 biegnącą od tego skrzyżowania do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim,
część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim,
gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,
gminy Czemierniki, Kąkolewnica, Wohyń, część gminy Borki położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, miasto Radzyń Podlaski, część gminy wiejskiej Radzyń Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-zachodniej granicy gminy i łącząca miejscowości Brzostówiec i Radowiec do jej przecięcia z granicą miasta Radzyń Podlaski, następnie na wschód od linii stanowiącej granicę miasta Radzyń Podlaski biegnącej do południowej granicy gminy i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo zachodniej granicy gminy do granicy miasta Radzyń Podlaski oraz na południe od południowej granicy miasta Radzyń Podlaski do granicy gminy w powiecie radzyńskim,
gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,
gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, część gminy Krzywda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnąca od północnej granicy gminy w kierunku południowym i łączącą miejscowości Kożuchówka, Krzywda i Adamów, część gminy Stanin położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 807, i część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wólka Świątkowa do północnej granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i część miasta Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy miasta Łuków do skrzyżowania z drogą nr 806 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od tego skrzyżowania do wschodniej granicy miasta Łuków w powiecie łukowskim,
gmina Ulan Majorat, część gminy wiejskiej Radzyń Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-zachodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Brzostówiec i Radowiec do jej przecięcia z granicą miasta Radzyń Podlaski, a następnie na zachód od linii stanowiącej granicę miasta Radzyń Podlaski do jej przecięcia z drogą nr 19 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo zachodniej granicy gminy do granicy miasta Radzyń Podlaski, część gminy Borki położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie radzyńskim,
część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,
gminy Jeziorzany, Michów, Kock, Ostrów Lubelski, Serniki, Uścimów i część gminy Firlej położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie lubartowskim,
gminy Niedźwiada, Ostrówek i część gminy Firlej położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie lubartowskim,
gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,
gminy Dołhobyczów, Mircze i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,
gminy Cieszanów, Lubaczów z miastem Lubaczów i część gminy Oleszyce położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz – na północ od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na wschód od tej drogi w powiecie lubaczowskim.
Council Decision (EU) 2018/1211
Decizia (UE) 2018/1211 a Consiliului
on the signing, on behalf of the European Union, of a Protocol amending the Agreement on the international occasional carriage of passengers by coach and bus (Interbus Agreement) by extending the possibility of accession to the Kingdom of Morocco
privind semnarea, în numele Uniunii Europene, a unui protocol de modificare a Acordului privind transportul internațional ocazional de călători cu autocare și autobuze (Acordul Interbus), în vederea extinderii la Regatul Maroc a posibilității de aderare la acordul respectiv
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union and, in particular Article 91, in conjunction with Article 218(5) thereof,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 91, coroborat cu articolul 218 alineatul (5),
On 5 December 2014, the Council authorised the Commission to open negotiations in order to amend the Interbus Agreement with a view to enlarging its geographical scope, so as to allow the Kingdom of Morocco's accession, which is currently not provided for therein.
La 5 decembrie 2014, Consiliul a autorizat Comisia să deschidă negocieri pentru modificarea Acordului Interbus în vederea extinderii domeniului său teritorial de aplicare, cu scopul de a permite aderarea Regatului Maroc, care nu este prevăzută în prezent în cadrul acordului.
The Commission has negotiated, on behalf of the Union, a Protocol amending the Interbus Agreement by extending the possibility of accession to the Kingdom of Morocco (the ‘Protocol’).
Comisia a negociat, în numele Uniunii, un protocol de modificare a Acordului Interbus, în vederea extinderii la Regatul Maroc a posibilității de aderare la acordul respectiv (denumit în continuare „protocolul”).
The negotiations were concluded on 10 November 2017.
Negocierile s-au finalizat la 10 noiembrie 2017.
A possible accession of the Kingdom of Morocco to the Interbus Agreement should contribute to developing international passenger transport relations, tourism and cultural exchange beyond those countries that are currently Parties to the Interbus Agreement.
O eventuală aderare a Regatului Maroc la Acordul Interbus ar trebui să contribuie la dezvoltarea relațiilor în materie de transport internațional de călători, a turismului și a schimburilor culturale dincolo de țările care sunt în prezent părți la Acordul Interbus.
The Kingdom of Morocco, which does not have full membership of the European Conference of the Ministers of Transport but an observer status, which is not sufficient for accession to the Interbus Agreement, should be given the opportunity to accede to the Agreement.
Regatului Maroc, care nu este membru cu drepturi depline al Conferinței Europene a Miniștrilor Transporturilor, ci are un statut de observator care nu este suficient pentru aderarea la Acordul Interbus, ar trebui să i se dea posibilitatea de a adera la acord.
The signing of the Protocol amending the Agreement on the international occasional carriage of passengers by coach and bus (Interbus Agreement) by extending the possibility of accession to the Kingdom of Morocco is hereby approved on behalf of the Union, subject to its conclusion.
Se autorizează semnarea, în numele Uniunii, a protocolului de modificare a Acordului privind transportul internațional ocazional de călători cu autocare și autobuze (Acordul Interbus), în vederea extinderii la Regatul Maroc a posibilității de aderare la acordul respectiv, sub rezerva încheierii protocolului menționat.
Council Decision (EU) 2018/1215
Decizia (UE) 2018/1215 a Consiliului
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 148(2) thereof,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 148 alineatul (2),
Having regard to the opinion of the Employment Committee,
având în vedere avizul Comitetului pentru Ocuparea Forței de Muncă,
Member States and the Union are to work towards developing a coordinated strategy for employment and particularly for promoting a skilled, trained and adaptable workforce as well as labour markets that are responsive to economic change, with a view to achieving the objectives of full employment and social progress set out in Article 3 of the Treaty on European Union.
Statele membre și Uniunea trebuie să depună eforturi în vederea elaborării unei strategii coordonate pentru ocuparea forței de muncă și, în special, pentru promovarea unei forțe de muncă competente, calificate și adaptabile, precum și a unor piețe ale muncii capabile să reacționeze rapid la evoluția economiei, în vederea realizării obiectivelor de ocupare deplină a forței de muncă și de progres social prevăzute la articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană.
Member States shall regard promoting employment as a matter of common concern and shall coordinate their action in this respect within the Council, taking into account national practices related to the responsibilities of management and labour.
Statele membre consideră promovarea ocupării forței de muncă drept o chestiune de interes comun și își coordonează acțiunile întreprinse în acest sens în cadrul Consiliului, ținând seama de practicile naționale legate de responsabilitățile partenerilor sociali.
The Union is to combat social exclusion and discrimination and promote social justice and protection, as well as equality between women and men.
Uniunea trebuie să combată excluziunea socială și discriminarea și să promoveze justiția socială și protecția socială, precum și egalitatea între femei și bărbați.
In defining and implementing its policies and activities, the Union is to take into account requirements linked to the promotion of a high level of employment, the guarantee of adequate social protection, the fight against poverty and social exclusion, and a high level of education and training.
La definirea și la punerea în aplicare a politicilor și a acțiunilor sale, Uniunea trebuie să țină seama de cerințele legate de promovarea unui nivel ridicat de ocupare a forței de muncă, de garantarea unei protecții sociale corespunzătoare, de combaterea sărăciei și a excluziunii sociale, precum și de cele legate de un nivel ridicat de educație și de formare.
As part of these instruments, the present Guidelines for the Employment Policies of the Member States, together with the Broad Guidelines for the Economic Policies of the Member States and of the Union set out in Council Recommendation (EU) 2015/1184, form the Integrated Guidelines for Implementing the Europe 2020 strategy.
Ca parte a acestor instrumente, prezentele orientări pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre, împreună cu orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii prevăzute în Recomandarea (UE) 2015/1184 a Consiliului, formează orientările integrate pentru punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020.
They are to guide policy implementation in the Member States and in the Union, reflecting the interdependence between the Member States.
Acestea vor ghida punerea în aplicare a politicilor în statele membre și în Uniune, reflectând interdependența dintre statele membre.
The resulting set of coordinated European and national policies and reforms are to constitute an appropriate overall economic and social policy mix which should achieve positive spill-over effects.
Setul rezultant de politici și de reforme coordonate europene și naționale va constitui un mix global adecvat de politici economice și sociale care ar trebui să ducă la efecte colaterale pozitive.
The Guidelines for the Employment Policies are consistent with the Stability and Growth Pact, the existing Union legislation and various Union initiatives, including the Council recommendation of 22 April 2013 on establishing a Youth Guarantee, the Council Recommendation of 15 February 2016 on the integration of the long-term unemployed into the labour market, the Council Recommendation of 19 December 2016 on Upskilling Pathways and the Council Recommendation of 15 March 2018 on a European Framework for Quality and Effective Apprenticeships.
Orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă sunt în conformitate cu Pactul de stabilitate și de creștere, cu legislația existentă a Uniunii și cu diversele inițiative ale Uniunii, inclusiv cu Recomandarea Consiliului din 22 aprilie 2013 privind înființarea unei garanții pentru tineret, Recomandarea Consiliului din 15 februarie 2016 privind integrarea șomerilor de lungă durată pe piața forței de muncă, Recomandarea Consiliului din 19 decembrie 2016 privind parcursurile de actualizare a competențelor și Recomandarea Consiliului din 15 martie 2018 privind un Cadru european pentru ucenicii de calitate și eficace.
The European Semester combines the different instruments in an overarching framework for integrated multilateral surveillance of economic, budgetary, employment and social policies and aims to achieve the Europe 2020 targets, including those concerning employment, education and poverty reduction, as set out in Council Decision 2010/707/EU.
Semestrul european combină diferitele instrumente într-un cadru global pentru supravegherea multilaterală integrată a politicilor economice, bugetare, privind ocuparea forței de muncă și sociale și urmărește atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020, inclusiv a celor privind ocuparea forței de muncă, educația și reducerea sărăciei, astfel cum se prevede în Decizia 2010/707/UE a Consiliului.
While promoting the policy objectives of boosting investments, pursuing structural reforms, and ensuring responsible fiscal policies, the European Semester has been continuously reinforced and streamlined since 2015.
Semestrul european a fost consolidat și raționalizat în mod continuu din 2015, promovând ca obiective de politică stimularea investițiilor, reformele structurale și asigurarea unor politici bugetare responsabile.
Its employment and social focus has notably been strengthened, and dialogue with the Member States, the social partners and representatives of civil society has been deepened.
A fost intensificată în special atenția acordată în cadrul semestrului european aspectelor sociale și celor legate de ocuparea forței de muncă și s-a aprofundat dialogul cu statele membre, cu partenerii sociali și cu reprezentanții societății civile.
The Union's recovery from the economic crisis is supporting positive labour market trends, but important challenges and disparities in economic and social performance remain between and within Member States.
Redresarea Uniunii în urma crizei economice sprijină tendințe pozitive pe piața forței de muncă, însă între statele membre și în interiorul acestora persistă importante provocări și disparități în ceea ce privește performanțele economice și sociale.
The crisis underscored the close interdependence of the Member States' economies and labour markets.
Criza a evidențiat, de asemenea, interdependența strânsă dintre economiile și piețele forței de muncă ale statelor membre.
Ensuring that the Union progresses to a state of smart, sustainable and inclusive growth and job creation is the key challenge faced today.
Garantarea faptului că Uniunea progresează către o creștere economică și o creare de locuri de muncă inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii reprezintă principala provocare a prezentului.
This requires coordinated, ambitious and effective policy action at both Union and national levels, in accordance with the TFEU and the Union's provisions on economic governance.
Ea necesită măsuri de politică ambițioase, coordonate și eficace, atât la nivelul Uniunii, cât și la nivel național, în conformitate cu TFUE și cu dispozițiile Uniunii privind guvernanța economică.
Combining supply- and demand-side measures, such policy action should encompass a boost for investment, a renewed commitment to appropriately sequenced structural reforms that improve productivity, growth performance, social cohesion and economic resilience in the face of shocks and the exercise of fiscal responsibility, while taking into account their employment and social impact.
Combinând măsuri legate atât de ofertă, cât și de cerere, astfel de intervenții de politică ar trebui să cuprindă un stimulent pentru investiții, un angajament reînnoit privind reforme structurale eșalonate în mod corespunzător care să îmbunătățească productivitatea, performanțele în materie de creștere economică, coeziunea socială și reziliența economică necesară pentru a face față șocurilor, precum și exercitarea responsabilității bugetare, ținând cont în același timp de impactul lor asupra ocupării forței de muncă și de impactul social.
Reforms to the labour market, including the national wage-setting mechanisms, should follow national practices of social dialogue and allow the necessary opportunity for a broad consideration of socioeconomic issues, including improvements in competitiveness, job creation, life-long learning and training policies, as well as real incomes.
Reformarea piețelor muncii, inclusiv mecanismele de stabilire a salariilor la nivel național, ar trebui să urmeze practicile naționale de dialog social și să asigure posibilitatea necesară de a realiza o amplă examinare a aspectelor socioeconomice, inclusiv îmbunătățiri în ceea ce privește competitivitatea, crearea de locuri de muncă, învățarea pe tot parcursul vieții și politicile de formare profesională, precum și veniturile reale.
Member States and the Union should also address the social consequences of the economic and financial crisis and aim to build an inclusive society in which people are empowered to anticipate and manage change, and in which they can actively participate in society and the economy, as outlined in Commission Recommendation 2008/867/EC.
Statele membre și Uniunea ar trebui să abordeze, de asemenea, consecințele sociale ale crizei economice și financiare și să urmărească construirea unei societăți favorabile incluziunii, în care oamenii să aibă capacitatea de a anticipa și de a gestiona schimbările, precum și să poată participa activ la viața socială și economică, după cum se subliniază în Recomandarea 2008/867/CE a Comisiei.
Inequality and discrimination should be tackled.
Ar trebui să se combată inegalitatea și discriminarea.
Access and opportunities for all should be ensured and poverty and social exclusion (including that of children) should be reduced, in particular by ensuring an effective functioning of labour markets and of social protection systems and by removing barriers to education, training and labour-market participation, including investments in early childhood education and care.
Ar trebui să se asigure acces și oportunități pentru toți și să se reducă sărăcia și excluziunea socială (inclusiv aceea a copiilor), în special prin asigurarea unei funcționări eficace a piețelor muncii și a sistemelor de protecție socială și prin înlăturarea barierelor din calea educației, formării și a participării pe piața muncii, inclusiv prin investiții în educația și îngrijirea copiilor preșcolari.
The potential of people with disabilities to contribute to economic growth and social development should be further realised.
Potențialul persoanelor cu handicap de a contribui la creșterea economică și la dezvoltarea socială ar trebui să fie concretizat într-o mai mare măsură.
As new economic and business models take hold in Union workplaces, employment relationships are also changing.
Pe măsură ce noi modele economice și de afaceri își fac apariția la nivelul locurilor de muncă din Uniune, relațiile de muncă suferă și ele schimbări.
Member States should ensure that employment relationships stemming from new forms of work maintain and strengthen Europe's social model.
Statele membre ar trebui să se asigure că relațiile de muncă ce apar ca urmare a noilor forme de muncă mențin și consolidează modelul social european.
On 17 November 2017, the European Parliament, the Council and the Commission signed an inter-institutional proclamation for a European Pillar of Social Rights, following an extensive and broad public consultation.
La 17 noiembrie 2017, Parlamentul European, Consiliul și Comisia au semnat o proclamație interinstituțională privind un Pilon european al drepturilor sociale, în urma unei ample și aprofundate consultări publice.
The Pillar sets out twenty principles and rights to support well-functioning and fair labour markets and welfare systems.
Pilonul stabilește 20 de principii și de drepturi care vin în sprijinul unor piețe ale muncii și al unor sisteme de protecție socială funcționale și echitabile.
They are structured around three categories: equal opportunities and access to the labour market, fair working conditions and social protection and inclusion.
Acestea sunt structurate în jurul a trei categorii: egalitate de șanse și acces pe piața muncii, condiții de lucru echitabile și protecție și incluziune socială.
The Pillar constitutes a reference framework to monitor the employment and social performance of Member States, to drive reforms at national level and to serve as a compass for a renewed process of convergence across Europe.
Pilonul constituie un cadru de referință pentru monitorizarea performanțelor sociale și de ocupare a forței de muncă ale statelor membre, pentru impulsionarea reformelor la nivel național și pentru a servi ca punct de reper pentru un proces de convergență reînnoit desfășurat la nivelul întregii Europe.
Given the relevance of these principles for the coordination of structural policies, the employment guidelines are aligned with the European Pillar of Social Rights principles.
Având în vedere relevanța acestor principii pentru coordonarea politicilor structurale, orientările privind ocuparea forței de muncă sunt aliniate la principiile Pilonului european al drepturilor sociale.