natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Having regard to the opinion of the Committee of the Regions,
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
This Regulation sets out the necessary legislative foundation for reliable, inclusive, cost-efficient, transparent and predictable governance of the Energy Union and Climate Action (governance mechanism), which ensures the achievement of the 2030 and long-term objectives and targets of the Energy Union in line with the 2015 Paris Agreement on climate change following the 21st Conference of the Parties to the United Nations Framework Convention on Climate Change (the ‘Paris Agreement’), through complementary, coherent and ambitious efforts by the Union and its Member States, while limiting administrative complexity.
având în vedere avizul Comitetului Regiunilor,
The Energy Union should cover five dimensions: energy security; the internal energy market; energy efficiency; decarbonisation; and research, innovation and competitiveness.
hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară,
The goal of a resilient Energy Union with an ambitious climate policy at its core is to give Union consumers, including households and businesses, secure, sustainable, competitive and affordable energy, and to foster research and innovation by means of attracting investment, which requires a fundamental transformation of Europe's energy system.
întrucât:
Such a transformation is also closely linked to the need to preserve, protect and improve the quality of the environment and to promote the prudent and rational utilisation of natural resources, in particular through the promotion of energy efficiency and energy savings and the development of new and renewable forms of energy.
Prezentul regulament stabilește fundamentul legislativ necesar pentru o guvernanță fiabilă, favorabilă incluziunii, eficientă din punctul de vedere al costurilor, transparentă și previzibilă a uniunii energetice și a acțiunilor climatice (mecanismul de guvernanță), care să asigure atingerea obiectivelor uniunii energetice prevăzute pentru anul 2030 și pe termen lung în conformitate cu Acordul de la Paris din 2015 asupra schimbărilor climatice încheiat în urma celei de a 21-a sesiuni a Conferinței părților la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice („Acordul de la Paris”), prin eforturi complementare, coerente și ambițioase din partea Uniunii și a statelor sale membre, limitând totodată complexitatea administrativă.
That goal can be achieved only through coordinated action, combining both legislative and non-legislative acts at Union, regional, national and local level.
Uniunea energetică ar trebui să acopere cinci dimensiuni: securitatea energetică, piața internă a energiei, eficiența energetică, decarbonizarea și cercetarea, inovarea și competitivitatea.
A fully functional and resilient Energy Union would convert the Union into a leading region for innovation, investment, growth and social and economic development, in turn providing a good example of how pursuing high ambitions in terms of climate change mitigation is intertwined with measures to foster innovation, investment and growth.
Scopul unei uniuni energetice reziliente care are în centru o politică ambițioasă în domeniul climei este să ofere consumatorilor din Uniune, inclusiv gospodăriilor și întreprinderilor, o energie sigură, durabilă, competitivă și la prețuri accesibile, precum și să încurajeze cercetarea și inovarea prin atragerea de investiții, ceea ce presupune o transformare fundamentală a sistemului energetic al Europei.
Parallel to this Regulation, the Commission has developed and adopted a series of initiatives in sectoral energy policy, in particular with regard to renewable energy, energy efficiency, including on the energy performance of buildings, and market design.
O astfel de transformare este strâns legată și de necesitatea de a menține, proteja și ameliora calitatea mediului, precum și de a promova utilizarea prudentă și rațională a resurselor naturale, în special prin promovarea eficienței energetice și a economiilor de energie și prin promovarea producerii energiei din noi surse regenerabile de energie.
Those initiatives form a package under the overarching theme of energy efficiency first, the Union's global leadership in renewables, and a fair deal for energy consumers, including by addressing energy poverty and promoting fair competition in the internal market.
Acest obiectiv nu poate fi atins decât printr-o acțiune coordonată, care combină atât acte legislative, cât și acte nelegislative la nivelul Uniunii și la nivel regional, național și local.
In its conclusions of 23 and 24 October 2014, the European Council endorsed a 2030 Framework for Energy and Climate for the Union based on four key Union-level targets: a reduction of at least 40 % in economy-wide greenhouse gas (GHG) emissions, an indicative target of improvement in energy efficiency of at least 27 %, to be reviewed by 2020 with a view to increasing the level to 30 %, a share of renewable energy consumed in the Union of at least 27 %, and electricity interconnection of at least 15 %.
O uniune energetică pe deplin funcțională și rezilientă ar transforma Uniunea într-o regiune de avangardă pentru inovare, investiții, creștere și dezvoltare socială și economică, oferind și un bun exemplu legat de modul în care urmărirea unor obiective ambițioase în ceea ce privește atenuarea schimbărilor climatice se îmbină cu măsurile de stimulare a inovării, a investițiilor și a creșterii.
It specified that the target for renewable energy is binding at Union level and that it will be fulfilled through Member States' contributions guided by the need to deliver collectively the Union target.
În paralel cu prezentul regulament, Comisia a elaborat și adoptat o serie de inițiative în domeniul politicii energetice sectoriale, mai ales în ceea ce privește energia din surse regenerabile, eficiența energetică, inclusiv performanța energetică a clădirilor, și organizarea pieței.
The binding target of at least a 40 % domestic reduction in economy-wide GHG emissions by 2030 compared to 1990 was formally approved as the Intended Nationally Determined Contribution of the Union and its Member States to the Paris Agreement at the Environment Council meeting on 6 March 2015.
Consiliul European a precizat că obiectivul privind producerea energiei din surse regenerabile este obligatoriu la nivelul Uniunii și că va fi îndeplinit prin contribuțiile statelor membre motivate de necesitatea de a atinge în mod colectiv obiectivul Uniunii.
The Paris Agreement was ratified by the Union on 5 October 2016 and entered into force on 4 November 2016.
Acordul de la Paris a stabilit obiective mai ambițioase la nivel mondial în ceea ce privește atenuarea schimbărilor climatice și stabilește un obiectiv pe termen lung în conformitate cu obiectivul de a menține creșterea temperaturii medii globale cu mult sub 2 °C peste nivelurile preindustriale și de a continua eforturile pentru limitarea creșterea temperaturii la 1,5 °C peste nivelurile preindustriale.
It replaces the approach taken under the 1997 Kyoto Protocol, which was approved by the Union by Council Decision 2002/358/EC and which will not be continued beyond 2020.
În eforturile sale de a atinge obiectivele referitoare la temperatură stabilite în Acordul de la Paris, Uniunea ar trebui să urmărească să realizeze cât mai curând posibil un echilibru între emisiile antropice de către surse și absorbțiile de către absorbanți ale gazelor cu efect de seră și, după caz, să înregistreze emisii negative ulterior.
The Union's system for monitoring and reporting emissions and removals should be updated accordingly.
Pentru sistemul climatic, emisiile antropice totale cumulate de-a lungul timpului sunt relevante pentru concentrația totală de gaze cu efect de seră în atmosferă.
The Paris Agreement increased the level of global ambition on climate change mitigation and sets out a long-term goal in line with the objective to keep the global average temperature increase to well below 2 °C above pre-industrial levels and to pursue efforts to limit the temperature increase to 1,5 °C above pre-industrial levels.
Comisia ar trebui să analizeze diferitele scenarii privind contribuția Uniunii la obiectivele pe termen lung, printre altele un scenariu privind atingerea unui nivel de emisii nete de gaze cu efect de seră egal cu zero în Uniune până în 2050 și de emisii negative ulterior, precum și implicațiile acestor scenarii asupra bugetului de carbon rămas la nivel mondial și la nivelul Uniunii.
In pursuit of the temperature goals in the Paris Agreement, the Union should aim to achieve a balance between anthropogenic GHG emissions by sources and removals by sinks as early as possible and, as appropriate, achieve negative emissions thereafter.
Comisia ar trebui să pregătească o analiză în vederea unei strategii a Uniunii pe termen lung privind contribuția Uniunii la angajamentele asumate în cadrul Acordului de la Paris de a menține creșterea temperaturii medii globale cu mult sub 2 °C peste nivelurile preindustriale și de a continua eforturile pentru limitarea creșterea temperaturii la 1,5 °C peste nivelurile preindustriale, inclusiv diferite scenarii, printre altele un scenariu privind atingerea unui nivel de emisii nete de gaze cu efect de seră egal cu zero în Uniune până în 2050 și de emisii negative ulterior, precum și implicațiile acestor scenarii asupra bugetului de carbon rămas la nivel mondial și la nivelul Uniunii.
For the climate system the cumulative total anthropogenic emissions over time are relevant for the total concentration of GHGs in the atmosphere.
Cu toate că Uniunea s-a angajat să realizeze reduceri ambițioase ale emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2030, amenințarea reprezentată de schimbările climatice este o problemă la nivel mondial.
Various scenarios for the Union's contribution to long-term objectives, inter alia a scenario on achieving net zero GHG emissions in the Union by 2050 and negative emissions thereafter, and the implications of those scenarios on the remaining global and Union carbon budget should be analysed by the Commission.
Uniunea și statele sale membre ar trebui, prin urmare, să colaboreze cu partenerii lor internaționali pentru a asigura un nivel ridicat de ambiție în rândul tuturor părților, în concordanță cu obiectivele pe termen lung ale Acordului de la Paris.
The Commission should prepare an analysis for the purposes of a long-term Union strategy for the Union's contribution to the commitments of the Paris Agreement of holding the increase in the global average temperature to well below 2 °C above pre-industrial levels and to pursue efforts to limit the temperature increase to 1,5 °C above pre-industrial levels, including various scenarios, inter alia a scenario on achieving net zero GHG emissions within the Union by 2050 and negative emissions thereafter and their implications on the global and Union carbon budget.
În concluziile sale din 23 și 24 octombrie 2014, Consiliul European a convenit, de asemenea, că ar trebui dezvoltat un mecanism de guvernanță fiabil și transparent, fără sarcini administrative inutile, dar cu un grad suficient de flexibilitate pentru statele membre, pentru a contribui la asigurarea îndeplinirii de către Uniune a obiectivelor sale privind politica energetică, respectând totodată pe deplin libertatea statelor membre de a-și stabili mixul energetic.
Although the Union pledged to deliver ambitious cuts in GHG emissions by 2030, the threat of climate change is a global issue.
Consiliul a subliniat faptul că acest mecanism de guvernanță ar trebui să se bazeze pe elementele structurale existente, cum sunt programele naționale privind schimbările climatice și planurile naționale pentru energia din surse regenerabile și pentru eficiența energetică, precum și pe necesitatea de a raționaliza și de a cumula direcțiile separate de planificare și de raportare.
The Union and its Member States should therefore work with their international partners in order to ensure a high level of ambition by all Parties in line with the long-term goals of the Paris Agreement.
De asemenea, Consiliul a convenit să se sporească rolul și drepturile consumatorilor, transparența și previzibilitatea pentru investitori, printre altele prin monitorizarea sistematică a indicatorilor-cheie pentru un sistem energetic accesibil, sigur, competitiv, securizat și durabil, să faciliteze coordonarea politicilor climatice și energetice naționale și să stimuleze cooperarea regională dintre statele membre.
In its conclusions of 23 and 24 October 2014, the European Council also agreed that a reliable and transparent governance mechanism without any unnecessary administrative burden and with sufficient flexibility for Member States should be developed to help ensure that the Union meets its energy policy goals, while fully respecting Member States' freedom to determine their energy mix.
În Comunicarea sa din 25 februarie 2015 privind o strategie-cadru pentru o uniune energetică rezilientă cu o politică prospectivă în domeniul schimbărilor climatice, Comisia menționează necesitatea unui mecanism de guvernanță integrat pentru a se asigura că toate acțiunile în domeniul energiei de la nivelul Uniunii, precum și de la nivel regional, național și local contribuie la realizarea obiectivelor uniunii energetice, extinzând astfel domeniul de aplicare al guvernanței – dincolo de cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030 – la toate cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice.
It emphasised that such a governance mechanism should build on existing building blocks, such as national climate programmes, national plans for renewable energy and energy efficiency as well as the need to streamline and bring together separate planning and reporting strands.
În Comunicarea sa din 18 noiembrie 2015 privind starea uniunii energetice, Comisia a precizat, în plus, că planurile naționale integrate privind energia și clima, care includ toate cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice, sunt instrumente necesare pentru o planificare mai strategică a politicilor în domeniul climei și al energiei.
It also agreed to step up the role and rights of consumers, transparency and predictability for investors, inter alia by systematic monitoring of key indicators for an affordable, safe, competitive, secure and sustainable energy system and to facilitate coordination of national climate and energy policies and foster regional cooperation between Member States.
În cadrul respectivei comunicări, orientările Comisiei pentru statele membre privind planurile naționale integrate privind energia și clima au oferit statelor membre baza necesară pentru a începe elaborarea planurilor naționale pentru perioada 2021-2030 și au conturat pilonii principali ai mecanismului de guvernanță.
In its communication of 25 February 2015 on A Framework Strategy for a Resilient Energy Union with a Forward-Looking Climate Change Policy, the Commission refers to the need for an integrated governance mechanism to ensure that energy-related actions at Union, regional, national and local level all contribute to the Energy Union's objectives, thereby broadening the scope of governance — beyond the 2030 Framework for Climate and Energy — to all five dimensions of the Energy Union.
De asemenea, comunicarea a precizat că această guvernanță ar trebui să fie ancorată în lege.
In its communication of 18 November 2015 on the State of the Energy Union, the Commission further specified that integrated national energy and climate plans, addressing all five dimensions of the Energy Union, are necessary tools for a more strategic energy and climate policy planning.
În concluziile sale din 26 noiembrie 2015 privind sistemul de guvernanță al uniunii energetice, Consiliul a recunoscut că guvernanța uniunii energetice va fi un instrument esențial pentru construirea efectivă și eficientă a uniunii energetice și pentru realizarea obiectivelor acesteia.
As part of that communication, the Commission Guidance to Member States on integrated national energy and climate plans provided the basis for Member States to start developing national plans for the period 2021 to 2030 and set out the main pillars of the governance mechanism.
Consiliul a subliniat faptul că mecanismul de guvernanță ar trebui să se bazeze pe principiile integrării planificării strategice și raportării cu privire la punerea în aplicare a politicilor în domeniul climei și al energiei și pe coordonarea dintre actorii responsabili cu politicile din domeniul energiei și al climei, la nivelul Uniunii, precum și la nivel regional și național.
The communication also specified that such governance should be anchored in law.
De asemenea, a evidențiat faptul că mecanismul de guvernanță ar trebui să asigure îndeplinirea obiectivelor privind energia și clima convenite pentru 2030 și ar trebui să monitorizeze progresele colective înregistrate de Uniune în direcția realizării obiectivelor de politică la nivelul tuturor celor cinci dimensiuni ale uniunii energetice.
In its conclusions of 26 November 2015 on the governance system of the Energy Union, the Council recognised that governance of the Energy Union will be an essential tool for the efficient and effective construction of the Energy Union and the achievement of its objectives.
Rezoluția Parlamentului European din 15 decembrie 2015 intitulată „Către o uniune europeană a energiei” a solicitat un mecanism de guvernanță a uniunii energetice ambițios, fiabil, transparent, democratic, care să implice pe deplin Parlamentul European și să asigure realizarea obiectivelor privind clima și energia pentru 2030.
The Council underlined that the governance mechanism should be based on the principles of integration of strategic planning and reporting on the implementation of climate and energy policies and coordination between actors responsible for energy and climate policy, at Union, regional and national level.
Consiliul European a subliniat în repetate rânduri că este nevoie să se ia măsuri urgente pentru a se asigura realizarea unui obiectiv minim de 10 % pentru interconectarea rețelelor electrice.
It also underlined that the governance mechanism should ensure that the agreed energy and climate targets for 2030 are met and should monitor the Union's collective progress towards the achievement of the policy objectives across the five dimensions of the Energy Union.
În concluziile sale din 23 și 24 octombrie 2014, Consiliul European a decis că Comisia, sprijinită de statele membre, va adopta măsuri urgente pentru a garanta îndeplinirea în regim de urgență a unui obiectiv minim de 10 % pentru interconectarea rețelelor electrice și, cel târziu în 2020, cel puțin pentru statele membre care nu au atins încă un nivel minim de integrare pe piața internă a energiei.
The European Parliament's resolution of 15 December 2015 entitled ‘Towards a European Energy Union’ called for the governance mechanism of the Energy Union to be ambitious, reliable, transparent, democratic and fully inclusive of the European Parliament and to ensure that the 2030 climate and energy targets are achieved.
Comunicarea Comisiei din 23 noiembrie 2017 privind consolidarea rețelelor energetice europene evaluează progresele înregistrate în direcția atingerii obiectivului de 10 % pentru interconectare și propune modalități de operaționalizare a obiectivului de 15 % pentru interconectare pentru 2030.
The European Council has repeatedly stressed the need to take urgent measures in order to ensure the achievement of a minimum target of 10 % of electricity interconnections.
Prin urmare, obiectivul principal al mecanismului de guvernanță ar trebui să fie de a permite realizarea obiectivelor uniunii energetice și, în special, a obiectivelor cadrului de politici privind clima și energia pentru 2030, în domeniul reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră, al energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice.
In its conclusions of 23 and 24 October 2014, the European Council decided that the Commission supported by the Member States will take urgent measures in order to ensure the achievement of a minimum target of 10 % of electricity interconnections, as a matter of urgency, and no later than 2020 at least for Member States which have not yet attained a minimum level of integration in the internal energy market.
Aceste obiective decurg din politica Uniunii în domeniul energiei și din necesitatea de a se menține, de a se proteja și de a se îmbunătăți calitatea mediului, precum și de a se promova utilizarea prudentă și rațională a resurselor naturale, astfel cum se prevede în tratatele UE.
The communication of the Commission of 23 November 2017 on strengthening Europe's energy networks assesses progress towards achieving the 10 % interconnection target and suggests ways in which to operationalise the 15 % interconnection target for 2030.
Niciunul dintre aceste obiective, care sunt legate în mod indisolubil, nu poate fi considerat secundar în raport cu celălalt.
The main objective of the governance mechanism should therefore be to enable the achievement of the objectives of the Energy Union and in particular the targets of the 2030 Framework for Climate and Energy, in the field of GHG emission reduction, energy from renewable sources and energy efficiency.
Prin urmare, prezentul regulament este legat de legislația sectorială de punere în aplicare a obiectivelor privind clima și energia pentru 2030.
Those objectives and targets stem from the Union policy on energy and from the need to preserve, protect and improve the quality of the environment and to promote the prudent and rational utilisation of natural resources, as provided for in the EU Treaties.
Deși statele membre au nevoie de flexibilitate pentru a alege politicile care corespund cel mai bine mixului și preferințelor lor energetice naționale, această flexibilitate ar trebui să fie compatibilă cu o integrare mai mare a pieței, cu sporirea concurenței, cu realizarea obiectivelor privind clima și energia și cu trecerea treptată la o economie durabilă cu emisii scăzute de carbon.
None of those objectives, which are indissociably linked, can be regarded as secondary to the other.
O tranziție acceptabilă din punct de vedere social și echitabilă către o economie durabilă cu emisii scăzute de carbon necesită schimbări ale comportamentului investițional, atât în ceea ce privește investițiile publice, cât și cele private, precum și stimulente la nivelul întregului spectru politic, ținând seama de cetățenii și de regiunile asupra cărora tranziția către o economie cu emisii scăzute de carbon ar putea avea un impact negativ.
This Regulation is therefore linked to sectoral law implementing the 2030 targets for energy and climate.
Realizarea de reduceri ale emisiilor de gaze cu efect de seră necesită o creștere a eficienței și a inovării în economia europeană și, în special, ar trebui, de asemenea, să creeze locuri de muncă durabile, inclusiv în sectoarele de înaltă tehnologie, și să conducă la îmbunătățirea calității aerului și a sănătății publice.
While Member States need flexibility to choose policies that are best-matched to their national energy mix and preferences, that flexibility should be compatible with further market integration, increased competition, the attainment of climate and energy objectives and the gradual shift towards a sustainable low-carbon economy.
Având în vedere angajamentele internaționale asumate în cadrul Acordului de la Paris, statele membre ar trebui să raporteze cu privire la acțiunile pe care le întreprind pentru a elimina treptat subvențiile pentru energie, în special pentru combustibilii fosili.
A socially acceptable and just transition to a sustainable low-carbon economy requires changes in investment behaviour, as regards both public and private investment, and incentives across the entire policy spectrum, taking into consideration citizens on whom and regions on which the transition to a low-carbon economy could have adverse impacts.
În cadrul raportării, statele membre pot alege să se bazeze pe definițiile existente ale subvențiilor pentru combustibili fosili utilizate pe plan internațional.