natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Cover crops protect the soil against erosion and minimise the risk of surface run-off by improving the infiltration.
Cea mai bună practică de management de mediu este de a evalua potențialul de a integra culturi secundare/de acoperire în planurile de recoltare și de a lăsa terenul necultivat pe perioada iernii numai atunci când acest lucru se justifică în mod corespunzător.
Cover crops can sometimes act as a catch crop by mopping up the spring flush of nitrate nitrogen.
Culturile de acoperire și secundare sunt adecvate pentru a fi utilizate în orice sistem de cultură pe solul arat, unde terenul necultivat este vulnerabil la percolarea nutrienților, la eroziune sau la scurgeri de suprafață în perioada de după recoltarea culturii principale.
It is BEMP to assess the potential to integrate catch/cover crops into cropping plans and to leave land bare during winter only when duly justified.
Aceste culturi pot fi semănate sub cultura principală anterioară sau pot fi semănate imediat după recoltarea acesteia.
Cover and catch crops are suited for use in any cropping system on tillage land, where bare soil is vulnerable to nutrient leaching, erosion or surface run-off in the period following main-crop harvest.
Acestea sunt utilizate, în principal, înainte de culturile semănate primăvara.
Catch and cover crops can be sown under the previous main crop or immediately after its harvest.
În unele locuri, fermierii și administratorii apelor regionale pot dori să evite culturile de acoperire, având în vedere creșterea evapotranspirației cauzată de acestea.
They are mainly used prior to spring-sown crops.
La un nivel general, acestea sunt eficace în zonele în care există un excedent de precipitații în perioada de iarnă și ar trebui să fie evitate în zonele în care plantarea de culturi de acoperire poate conduce la o secetă ulterioară.
In some locations, farmers and regional water managers may want to avoid cover crops, due to the increase in evapotranspiration that they cause.
În plus, culturile de acoperire pot provoca daune structurale atunci când sunt cultivate cu întârziere sau în condiții umede și au drept rezultat un nivel scăzut de utilizare a azotului din sol, atât de către cultura de acoperire, cât și de culturile ulterioare, precum și o cantitate sporită de particule de fosfor și riscuri de pierderi de sediment.
More generally, they are effective in areas where there is a precipitation surplus during wintertime, and should be avoided in areas where planting cover crops may result in subsequent drought.
(i44) Procentul de terenuri lăsate necultivate pe perioada iernii (%)
Furthermore, cover crops may cause structural damage when they are planted late or in wet conditions, resulting in poor utilisation of soil nitrogen by both the cover crop and the subsequent crops, and increased particulate phosphorus and sediment loss risks.
(i45) Procentul de terenuri cu culturi de acoperire/secundare plantate (%)
(i44) Percentage of land left as bare soil over winter (%)
(b24) Exploatația prezintă dovezi ale unei evaluări complete a potențialului de a integra culturi secundare/de acoperire în planurile de cultivare, furnizând o justificare pentru orice caz de terenuri necultivate pe perioada iernii.
(i45) Percentage of land with catch/cover crops planted (%)
Prezenta secțiune tratează practicile de gestionare a pășunilor și este relevantă în cazul unităților zootehnice, cu cele mai bune practici atât pentru tipurile de exploatații intensive, cât și pentru cele extensive.
(b24) The farm provides evidence of a full assessment of the potential to integrate cover/catch crops into cropping plans, providing justification for any land left bare over winter.
Gestionarea ierbii
This section deals with grassland management practices and is relevant to livestock farms, with best practices for both intensive and extensive farm types.
Cea mai bună practică de management de mediu este de a asigura cea mai bună utilizare posibilă a suprafețelor cu iarbă folosite pentru pășunat din cadrul unităților zootehnice, maximizând rata de creștere și calitatea pășunii, precum și utilizarea sa de către animale, asigurându-se, în același timp, că se ating ratele medii de acoperire cu iarbă la momentele critice ale anului.
Grass management
Acest lucru încurajează o mai mare digerabilitate și valoare nutrițională (și, prin urmare, productivitate) a hranei pentru animale, reducând totodată cerințele în materie de achiziționare de furaje, reducând potențial emisiile de amoniac și de metan și evitând efectele în amonte asupra mediului asociate cu producția hranei pentru animale.
BEMP is to make the best possible use of grass areas used for grazing on livestock farms by maximising pasture growth rate and pasture quality as well as its utilisation by livestock, while ensuring that average grass cover rates are achieved at critical times of the year.
Următoarele măsuri pot contribui la atingerea acestor obiective:
This encourages higher digestibility and nutritional value (and thus productivity) of feed while reducing purchased feed requirements, potentially reducing methane and ammonia emissions and avoiding upstream environmental impacts associated with feed production.
monitorizarea înălțimii ierbii pe toate terenurile pentru pășunat;
The following measures can contribute to pursuing these objectives:
identificarea momentelor optime de pășunat și punerea în aplicare a unei perioade de pășunat prelungite (durata zilei de păscut și numărul de zile de pășunat per an), pe baza circumstanțelor locale și a monitorizării înălțimii ierbii;
grass height monitoring across all grazed fields;
sincronizarea densității de cazare și a creșterii ierbii;
identifying optimum grazing times and implementing an extended grazing period (duration of the grazing day and number of grazing days per year) based on local circumstances and grass height monitoring;
punerea în aplicare a pășunatului prin rotație și a pășunatului pe fâșii de teren (sau în pe parcele): animalele sunt mutate frecvent fie pe mai multe terenuri (pășunat prin rotație) sau pe o serie de fâșii de teren sau parcele (pășunat pe fâșii de teren sau pe parcele), pe baza măsurării înălțimii ierbii sau a zonelor cu iarbă pentru a se asigura că pășunatul are loc în sincronizare cu disponibilitatea și digerabilitatea maxime ale ierbii.
synchronising stocking rate to grass growth;
Aceste strategii de pășunat, în special pășunatul pe fâșii de teren și pe parcele, cresc atât aportul de iarbă, cât și digerabilitatea.
implementing rotational and strip (or paddock) grazing: livestock is moved frequently through either a number of fields (rotational grazing), or a series of strips or paddocks (strip or paddock grazing), based on measured grass heights or grass covers to ensure that grazing occurs in synchrony with maximum grass availability and digestibility.
Această BEMP este relevantă în special pentru exploatațiile cu animale erbivore gestionate intensiv, mai ales exploatațiile de bovine, de animale producătoare de lapte și de ovine.
These grazing strategies, and especially strip and paddock grazing, increase both grass uptake and digestibility.
Pășunatul pe fâșii de teren este adecvat pentru bovine și pentru bovinele producătoare de lapte.
This BEMP is specifically relevant for farms with intensively managed grazing livestock, in particular beef, dairy and sheep farms.
(i46) Zile de pășunat pe an (nr./an)
Strip grazing is suitable for beef and dairy cattle.
(i47) Procentul de aport de iarbă uscată de către animale (%)
(i46) Grazing days per year (No/year)
(i48) Densitatea de cazare medie, calculată ca unități vită mare per hectar de suprafață agricolă utilizată (UVM/SAU)
(i47) Percentage of grass dry matter uptake by animals (%)
(b25) 80 % aport de iarbă uscată al animalelor erbivore pe parcursul perioadei de pășunat.
(i48) Average stocking rate, calculated as Livestock Units per hectare of Utilised Agricultural Area (LU/UAA)
Gestionarea pășunilor de mare valoare naturală
(b25) 80 % grass dry matter uptake by grazing animals during the grazing period.
În zonele de mare valoare naturală, cea mai bună practică de management de mediu este de a menține densități de cazare reduse pentru a realiza o corelație între intensitatea pășunatului și nevoile legate de biodiversitate și timpul de cosit (pentru fâneață) ținând seama de biodiversitate.
Managing high nature value grassland
Se pot utiliza software-uri speciale pentru a selecta măsurile adecvate de conservare a pășunilor, inclusiv diferite regimuri de cosit și/sau de pășunat.
In areas of high natural value, BEMP is to keep low stocking rates to match grazing intensity to biodiversity needs and time mowing (for haylage) in consideration of biodiversity.
La nivel peisagistic, crearea unui mozaic de regimuri diferite de cosit sporește diversitatea speciilor, având în vedere faptul că diferite perioade de cosit se potrivesc diverselor organisme și, la un nivel general, aplicarea unei frecvențe scăzute de tăiere anuală promovează dezvoltarea plantelor sălbatice și a nevertebratelor.
Special software can be used to select appropriate grassland conservation measures including different mowing and/or grazing regimes.
Această BEMP este relevantă pentru pajiștile gestionate extensiv de înaltă valoare naturală, cum ar fi terenurile alpine, regiunile montane, zonele mlăștinoase, terenurile de coastă, siturile de interes științific specific, siturile Natura 2000, precum și ariile speciale de conservare.
At the landscape level, the creation of a mosaic of different mowing regimes increases species diversity, since different mowing times suit different organisms, and, more generally, applying a low annual cutting frequency promotes wild plants and invertebrates.
Reabilitarea pășunilor și includerea leguminoaselor în pășunile permanente și pășunile temporare
This BEMP is relevant to extensively managed high natural value grassland such as alpine land, upland, moorland, coastal land, sites of specific scientific interest, Natura 2000 sites and special areas of conservation.
Atunci când este necesar din cauza unei scăderi a productivității substanței uscate sau din cauza nevoii de a îmbunătăți calitatea pășunilor, cea mai bună practică de management de mediu este de a aplica supraînsămânțarea sau, atunci când este necesar, reînsămânțarea, pentru a menține sau a atinge din nou randamente ridicate și pentru a asigura o bună calitate a pășunii (de exemplu, digerabilitatea, evaluată în funcție de valoarea D a pășunii).
Pasture renovation and legume inclusion in permanent pasture and leys
Supraînsămânțarea se referă la o abordare cu arat minim, în cadrul căreia noi semințe sunt cultivate direct pe pășunile inițiale, fără a deteriora iarba sau solul deja existent, îmbunătățind calitatea și productivitatea pășunii fără sacrificarea creșterii furajere existente.
When required because of a drop in dry matter productivity or because of the need to improve pasture quality, BEMP is to apply over-seeding or, when needed, reseeding in order to maintain or recover high yields and to ensure good pasture quality (e.g. digestibility, measured by the D-value of pasture).
Aceasta este facilitată de animalele care calcă peste semințe, îmbunătățind contactul sămânță-sol.
Over-seeding refers to a minimum-tillage approach whereby new seeds are planted directly on the original grassland, without damaging the existing grass or soil, improving pasture quality and productivity without sacrificing existing forage growth.
Reînsămânțarea se referă la aratul și însămânțarea unei pajiști noi, fapt care ar putea fi necesar pentru a asigura buna stabilire în anumite condiții.
It is facilitated by livestock trampling-in the seeds to improve soil-to-seed contact.
Un aspect esențial în ceea ce privește reabilitarea pășunii este selectarea celor mai potrivite soiuri.
Reseeding refers to ploughing out and seeding a whole new sward, which may be necessary to ensure good establishment in some conditions.
Leguminoasele joacă un rol-cheie de fertilizare prin fixarea azotului.
A key aspect of pasture renovation is the selection of the most suitable varieties.
Pentru optimizarea productivității, datorită randamentului ridicat și a eficientei utilizări a azotului, raigrasul este considerat a fi un tovarăș ideal al leguminoaselor întrucât transformă nitrații produși de trifoi în producție de biomasă digerabilă.
Legumes play a key fertilising role by fixing nitrogen.
Soiuri deosebit de savuroase și digerabile, cum ar fi ierburi cu conținut crescut de zahăr, pot crește în mod semnificativ aportul de materie uscată consumată de animale și pot sprijini un raport mai mare de conversie a hranei.
For maximum productivity, ryegrasses with higher yields and good nitrogen use efficiency are considered the ideal companion to legumes, converting nitrates produced by clover into digestible biomass yield.
Cultivarea unei combinații de patru specii (o iarbă care prinde rapid și care nu fixează azot precum raigrasul, o leguminoasă care prinde rapid fixatoare de azot cum ar fi trifoiul roșu, o iarbă cu flori care nu fixează azot și persistă în timp cum ar fi golomozul și o leguminoasă fixatoare de azot care persistă în timp precum trifoiul alb) conduce la randamente mai mari față de monoculturi, indiferent de tipul de sol, de fertilitatea solului și de climat.
Particularly palatable and digestible varieties, such as high-sugar grasses, can significantly increase the dry matter intake by livestock and support higher feed conversion ratio.
Cea mai bună practică de management de mediu vizează în primul rând sistemele intensive.
Growing a mix of four species (a fast-establishing non-nitrogen fixing grass such as ryegrass, a fast-establishing nitrogen-fixing legume such as red clover, a temporally persistent non-fixing flowering grass such as cocksfoot and a temporally persistent nitrogen-fixing legume such as white clover) results in greater yields compared to monocultures regardless of soil type, soil fertility and climate.
Reabilitarea pășunilor este rareori întreprinsă în zonele în care se practică pășunatul extensiv și cositul extensiv, care nu sunt gestionate pentru a se maximiza productivitatea.
The BEMP is primarily aimed at intensive systems.
(i49) Procentul de teren acoperit de leguminoase (%)
Pasture renovation is rarely undertaken in extensively grazed and mown areas, which are not managed to maximise productivity.
(i50) Valoarea D a pășunii
(i49) Percentage of field cover as legume (%)
(b26) Reabilitarea pășunii (de exemplu, supraînsămânțarea) este utilizată în vederea maximizării producției furajere, precum și pentru a menține un nivel ridicat de acoperire cu leguminoase și pentru a introduce alte specii cu flori.
(i50) D-value of pasture
Producția eficientă de furaje însilozate
(b26) Pasture renovation (e.g. over-seeding) is employed to maximise forage production, maintain high legume coverage and introduce other flowering species.
Cea mai bună practică de management de mediu este de a maximiza producția de furaje însilozate prin aplicarea unor bune condiții de cultivare, prin recoltarea la momentul potrivit și prin utilizarea celor mai bune tehnici de depozitare și conservare.
Efficient silage production
Acest lucru se realizează prin următoarele măsuri:
BEMP is to maximise output from silage by applying good growing conditions, harvesting at the right time, and using the best preservation and storage techniques.
Menținerea pajiștilor în condiții optime, astfel cum s-a descris în BEMP 3.5.3.
This is achieved by the following measures:
Maximizarea calității furajelor însilozate prin întocmirea calendarului de recoltare în vederea optimizării calității nutriționale și a randamentului, și anume recoltarea ierbii atunci când atinge maturitatea corectă și conținutul de substanță uscată corespunzător.
Maintaining swards in optimum condition as outlined in BEMP 3.5.3.
Prima tăiere ar trebui să aibă loc la valori D ridicate (în jur de sfârșitul lunii mai, atunci când iarba are conținut energetic ridicat și produce frunze în loc de semințe).
Maximising silage quality by timing harvest to optimise nutritional quality and yield, i.e. harvest grass at the correct maturity and dry matter content.
Fânul de furaj însilozat bine-fermentat poate reduce semnificativ necesitatea furajelor concentrate.
The first cut should happen at high D-values (around late May when the grass is rich in energy and produces leaves instead of seeds).
Realizarea de analize de laborator ale furajelor însilozate pentru a estima substanța uscată, proteina brută și valoarea pH-ului.
Well-fermented grass silage can significantly reduce the need for concentrate feed.
Depozitarea corectă a furajelor însilozate pentru a evita pierderile de substanță uscată: ambalarea furajelor însilozate la o densitate corespunzătoare elimină aerul și, prin urmare, organismele aerobe nedorite.
Undertaking laboratory analysis of silage to estimate Dry Matter (DM), crude protein and pH value.
Baloturile mari trebuie să fie bine împachetate cu mai multe straturi, iar clemele trebuie să fie compactate și închise ermetic în mod corespunzător, cu un minim de secțiuni frontale expuse în timpul hrănirii animalelor.
Storing silage correctly to avoid dry matter losses: packing silage to a proper density eliminates air and thus undesirable aerobic organisms.
Ambalarea furajelor însilozate: selectarea unui ambalaj de împachetare a baloturilor de înaltă calitate cu bune proprietăți mecanice, un nivel ridicat de aderență (lipiciozitate) și protecție UV; patru până la șase straturi de ambalaj sunt necesare pentru o bună barieră de oxigen și pentru a reduce la minimum pierderile de substanță uscată și de levigat.
Big bales need to be carefully wrapped with multiple layers, whilst clamps need to be adequately compacted and sealed, with minimum face-areas exposed during feeding.
Această BEMP este relevantă în special pentru exploatațiile intensive care produc în principal furaje însilozate de iarbă, dar unele aspecte sunt aplicabile de asemenea unităților zootehnice care produc alte tipuri de furaje însilozate.
Wrapping silage: selecting a high-quality balewrap with good mechanical properties, a high level of tack (stickiness) and UV protection; four to six balewrap layers are necessary for a good oxygen barrier and to minimise dry matter losses and leachates.
(i51) Raportul de conversie a hranei pentru animale (kg aport de substanță uscată în hrana pentru animale/kg de producție de carne sau l de lapte)
This BEMP is specifically relevant for intensive farms producing mainly grass silage but some aspects are also applicable to livestock farms producing other types of silage.
(i52) Procentul de pierderi de substanță uscată în urma însilozării (%)
(i51) Feed conversion ratio (kg of animal feed DM uptake/kg of output meat or l of milk)
Această secțiune este relevantă pentru unitățile zootehnice și se axează pe rumegătoare.
(i52) Percentage of dry matter loss post ensiling (%)
Cele mai bune practici pentru nerumegătoare sunt cuprinse în documentul de referință privind Cele mai bune tehnici disponibile pentru creșterea în sistem intensiv a păsărilor de curte și a porcinelor (BREF IRPP).
This section is relevant to livestock farms and focuses on ruminants.
Această secțiune vizează atât sistemele de zootehnie extensivă, cât și cele de zootehnie intensivă.
Best practices for non-ruminants are covered in the Reference Document on Best Available Techniques for Intensive Rearing of Poultry and Pigs (IRPP BREF).
Rase adaptate la nivel local
This section addresses both extensive and intensive livestock systems.
Cea mai bună practică de management de mediu este de a selecta rasele sau soiurile de animale corespunzătoare în funcție de tipul de exploatație și adaptate la condițiile locale.
Locally adapted breeds
Pot fi urmărite diferite obiective:
BEMP is to select the appropriate animal breeds or strains according to the farm type and adapted to the local conditions.
Selectarea de rase adaptate la nivel local care au o capacitate mai mare de a converti furajele de calitate scăzută disponibile pe plan local în carne sau în lapte sau de a tolera anumite climate specifice.
Different objectives can be pursued:
Creșterea de rase locale și de rase locale extrem de rare, dacă este cazul.
Selecting locally adapted breeds that have a greater ability to convert locally available low-quality forage into meat or milk or to be tolerant to specific climates.
Creșterea de rase locale și tradiționale reprezintă un important patrimoniu al biodiversității, precum și o resursă genetică unică pentru îmbunătățirea sănătății și a caracteristicilor de performanță în viitor.
Rearing local breeds and especially rare local breeds, where appropriate.
Diversitatea genetică asigură, de asemenea, o mai bună rezistență la boli sau la probleme de sănătate, precum și faptul că animalele fac față mai bine la eventuale condiții extreme.
Local and traditional breeds represent an important biodiversity heritage as well as a unique genetic resource for improving health and performance traits in the future.
Selectarea și dezvoltarea de rase mai eficiente din punct de vedere al resurselor.
Genetic diversity also ensures better resistance to diseases or health problems and that the animals cope better with potential extreme conditions.
Acest lucru poate fi realizat prin utilizarea de indici genetici care urmăresc să clarifice efectele genelor, precum și factorii de mediu și de gestionare în vederea selectării de animale cu valoare genetică ridicată și care au rezultate bune în condițiile regionale și cu practicile de gestionare „tipice”.
Selecting and developing more resource-efficient breeds.
Rasele productive au ca rezultat, în general, o productivitate mai ridicată, cu intensități mai scăzute de GES.
This can be achieved using genetic indices that attempt to disentangle the effects of genes, the environment and management factors in order to select animals that have high genetic merit, and perform well under regional conditions and ‘typical’ management practices.
Selectarea de rase adaptate la nivel local este aplicabilă în general în cazul unităților zootehnice și este relevantă în special pentru pășunatul pe terenuri marginale sau în cazul exploatațiilor aflate în condiții de climă aspră.
Productive breeds generally result in higher yields with lower GHG intensities.
Rasele locale, rare și tradiționale sunt mai relevante pentru unitățile zootehnice gestionate extensiv, unde protecția biodiversității și conservarea pășunilor pot constitui prioritățile.
Selecting locally adapted breeds is broadly applicable to livestock farms, and particularly relevant for grazing of marginal land or farms in harsh climates.
Acest lucru se datorează faptului că, în condiții bune de producție, rasele locale, rare și tradiționale au tendința de a fi mai puțin productive decât rasele care sunt selectate datorită productivității ridicate și utilizării eficiente a resurselor.
Local, rare and traditional breeds are more relevant for extensively managed livestock farms where biodiversity protection and conservation of the grassland environment may be the priorities.
Selectarea și dezvoltarea de rase mai eficiente din punct de vedere al resurselor este, în schimb, mai relevantă pentru sistemele de creștere intensivă a animalelor, care vizează producția maximă.
This is because, under good production conditions, local, rare and traditional breeds tend to be less productive than those breeds that are selected owing to high productivity and resource efficiency.
(i53) Procentul de animale care sunt de origine genetică rară (%)
Selecting and developing more resource-efficient breeds is, by contrast, more relevant for intensive livestock systems aiming at maximum yield.
(i54) Procentul de animale care provin din rase adaptate la nivel local (%)
(i53) Percentage of animals that are of rare genetic origin (%)
(B27) Efectivul de animale al exploatației constă în proporție de cel puțin 50 % rase adaptate local și cel puțin 5 % rase rare.
(i54) Percentage of animals that are of locally adapted breeds (%)
Includerea în buget a nutrienților în cadrul unităților zootehnice