natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Similarly to environmental performance indicators, the relevance and applicability of the best environmental management practices and benchmarks of excellence should be assessed by the organisation according to the significant environmental aspects identified by the organisation in its environmental review, as well as technical and financial aspects.
La fel ca în cazul indicatorilor de performanță de mediu, organizația ar trebui să evalueze relevanța și aplicabilitatea celor mai bune practici de management de mediu și a parametrilor de excelență în raport cu aspectele de mediu semnificative identificate de organizație în analiza sa de mediu, precum și în raport cu aspectele tehnice și financiare.
Elements of SRDs (indicators, BEMPs or benchmarks of excellence) not considered relevant with regards to the significant environmental aspects identified by the organisation in its environmental review should not be reported or described in the environmental statement.
Elementele din documentele de referință sectoriale (indicatori, cele mai bune practici de management de mediu sau parametri de excelență) care nu sunt considerate relevante în raport cu aspectele de mediu semnificative identificate de organizație în analiza sa de mediu nu ar trebui să fie menționate sau descrise în declarația de mediu.
Every time an organisation plans to improve its environmental performance (and reviews its environmental performance) it shall consult the SRD on specific topics to find inspiration about which issues to tackle next in a step-wise approach.
De fiecare dată când plănuiește să își îmbunătățească performanța de mediu (și efectuează o analiză a acesteia), organizația trebuie să consulte temele specifice ale documentului de referință sectorial, pentru a găsi inspirație cu privire la următoarele probleme pe care ar trebui să le remedieze, în cadrul unei abordări progresive.
EMAS environmental verifiers shall check if and how the SRD was taken into account by the organisation when preparing its environmental statement (Article 18(5)(d) of Regulation (EC) No 1221/2009).
Verificatorii de mediu din cadrul EMAS verifică măsura și modul în care organizația a ținut seama de documentul de referință sectorial atunci când a elaborat declarația de mediu [articolul 18 alineatul (5) litera (d) din Regulamentul (CE) nr. 1221/2009].
When undertaking an audit, accredited environmental verifiers will need evidence from the organisation of how the relevant elements of the SRD have been selected in light of the environmental review and taken into account.
Atunci când desfășoară un audit, verificatorii de mediu acreditați au nevoie de dovezi din partea organizației cu privire la modul în care au fost selectate și luate în considerare elementele relevante din documentul de referință sectorial, având în vedere analiza de mediu.
They shall not check compliance with the described benchmarks of excellence, but they shall verify evidence on how the SRD was used as a guide to identify indicators and proper voluntary measures that the organisation can implement to improve its environmental performance.
Verificatorii de mediu nu verifică respectarea parametrilor de excelență descriși, ci dovezile privind modul în care documentul de referință sectorial a fost utilizat ca ghid pentru identificarea indicatorilor și a măsurilor voluntare corespunzătoare pe care organizația le poate pune în aplicare pentru a-și îmbunătăți performanța de mediu.
In particular, verifiers shall not require an individual justification for each of the best practices, sector-specific environmental performance indicators and benchmarks of excellence which are mentioned in the SRD and not considered relevant by the organisation in light of its environmental review.
Mai precis, verificatorii nu trebuie să solicite o justificare individuală pentru fiecare cea mai bună practică, fiecare indicator de performanță de mediu sectorial și fiecare parametru de excelență care este menționat în documentul de referință sectorial și pe care organizația nu îl consideră relevant în raport cu analiza sa de mediu.
Nevertheless, they could suggest relevant additional elements for the organisation to take into account in the future as further evidence of its commitment to continuous performance improvement.
Verificatorii pot totuși să sugereze elemente suplimentare relevante de care organizația să țină seama în viitor ca o dovadă în plus a angajamentului său în sensul îmbunătățirii continue a performanței de mediu.
This document consists of four chapters.
Prezentul document conține patru capitole.
Chapter 1 introduces EMAS’ legal background and describes how to use this document, while Chapter 2 defines the scope of this SRD.
Capitolul 1 oferă o scurtă prezentare a contextului juridic al sistemului comunitar de management de mediu și audit și descrie modul de utilizare a prezentului document, iar capitolul 2 definește domeniul de aplicare al prezentului document de referință sectorial.
Chapter 3 briefly describes the different best environmental management practices (BEMPs) together with information on their applicability.
Capitolul 3 descrie, pe scurt, diferitele bune practici de management de mediu și oferă informații privind aplicabilitatea acestora.
When specific environmental performance indicators and benchmarks of excellence could be formulated for a particular BEMP, these are also given.
În cazul în care pentru o anumită bună practică de management de mediu se pot formula indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență specifici, sunt menționați și aceștia.
However, defining benchmarks of excellence was not possible for all BEMPs because in some areas either there was limited data available or the specific conditions (local climate, local economy, local society, responsibilities of the public administration, etc.) vary to such an extent that a benchmark of excellence would not be meaningful.
Totuși, nu a fost posibilă definirea unor parametri de excelență pentru toate bunele practici de management de mediu, deoarece în unele zone fie există puține date disponibile, fie condițiile specifice (clima locală, economia locală, societatea locală, responsabilitățile administrației publice etc.) variază într-o asemenea măsură, încât un parametru de excelență ar fi lipsit de semnificație.
Finally, Chapter 4 presents a comprehensive table with a selection of the most relevant environmental performance indicators, associated explanations and related benchmarks of excellence.
La final, capitolul 4 prezintă un tabel cuprinzător cu o selecție a celor mai relevanți indicatori de performanță de mediu, cu explicațiile asociate și cu parametrii de excelență aferenți.
This SRD addresses the environmental performance of the activities of the public administration sector.
Prezentul document de referință sectorial se referă la performanța de mediu a activităților din sectorul administrației publice.
In this document, the public administration sector includes organisations belonging mainly to the following NACE code division (according to the statistical classification of economic activities established by Regulation (EC) No 1893/2006 of the European Parliament and of the Council):
În prezentul document, sectorul administrației publice cuprinde organizațiile care aparțin în principal următoarei diviziuni a codului NACE [în conformitate cu nomenclatorul statistic al activităților economice stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1893/2006 al Parlamentului European și al Consiliului]:
NACE code 84: Public administration and defence; compulsory social security.
cod NACE 84: Administrație publică și apărare; asigurări sociale obligatorii.
Organisations registered under this NACE code are the target group of this document.
Organizațiile înregistrate cu acest cod NACE constituie grupul-țintă al prezentului document.
In addition, the best environmental management practices identified in this SRD can be of inspiration also for other organisations, such as public owned companies or private companies delivering services on behalf of public administrations.
În plus, cele mai bune practici de management de mediu identificate în prezentul document de referință sectorial pot fi o sursă de inspirație și pentru alte organizații, de exemplu pentru întreprinderile cu capital de stat sau pentru întreprinderile private care prestează servicii în numele administrațiilor publice.
These may belong, among others, to the following NACE code divisions:
Acestea pot aparține următoarelor diviziuni ale codului NACE, printre altele:
NACE code 2: Forestry, logging,
cod NACE 2: Silvicultură și exploatare forestieră;
NACE code 36: Water collection, treatment and supply,
cod NACE 36: Captarea, tratarea și distribuția apei;
NACE code 37: Sewerage,
cod NACE 37: Lucrări de canalizare;
NACE code 38: Waste collection, treatment and disposal activities; materials recovery,
cod NACE 38: Colectarea deșeurilor, activități de tratare și de eliminare a deșeurilor; recuperarea materialelor;
NACE code 39: Remediation activities and other waste management services,
cod NACE 39: Activități de depoluare și alte servicii de gestionare a deșeurilor;
NACE code 41.2: Construction of residential and non-residential buildings,
cod NACE 41.2: Construirea de clădiri rezidențiale și nerezidențiale;
NACE code 49.3.1: Urban and suburban passenger land transport.
cod NACE 49.3.1: Transporturi terestre urbane și suburbane de călători.
This SRD targets a number of aspects which are relevant for all types of public administrations, such as the environmental performance of offices, the energy efficiency of public buildings and green public procurement (i.e. Sections 3.1, 3.2.5, 3.2.7, 3.2.8, 3.2.10 and 3.11).
Prezentul document de referință sectorial vizează o serie de aspecte care sunt relevante pentru toate tipurile de administrații publice, cum ar fi performanța de mediu a birourilor, eficiența energetică a clădirilor publice și achizițiile publice verzi (în secțiunile 3.1, 3.2.5, 3.2.7, 3.2.8, 3.2.10 și 3.11).
All public administrations at local, regional, national and international level are invited to consult these sections of the document.
Toate administrațiile publice de la nivel local, regional, național și internațional sunt invitate să consulte aceste secțiuni ale documentului.
However, effective environmental management for a public administration needs also to address its core business, where the largest environmental benefits can be achieved.
Însă un management de mediu eficace din partea unei administrații publice trebuie să abordeze și activitatea de bază a acesteia, în care pot fi obținute cele mai mari beneficii pentru mediu.
This document aims at easing this task for local authorities and municipalities focusing on best practices that are relevant for their role and the services they provide directly or indirectly to their inhabitants (e.g. waste water treatment, local public transport).
Prezentul document își propune să faciliteze această sarcină pentru autoritățile locale și municipalități, punând accentul pe cele mai bune practici care sunt relevante pentru rolul îndeplinit de acestea și pe serviciile pe care le oferă direct sau indirect locuitorilor (de exemplu, epurarea apelor uzate sau transportul public local).
Local authorities are specifically targeted because they make up the highest share of public administrations in the EU and it is at the local level that there is the highest potential for replicability and learning from best practices.
Autoritățile locale sunt vizate în mod special deoarece reprezintă cea mai mare parte a administrațiilor publice din UE, iar la nivel local există cel mai mare potențial de replicare și de învățare din cele mai bune practici.
The main environmental aspects, the associated environmental pressures and the corresponding relevant sections of the document are presented in the table below.
În tabelul de mai jos sunt prezentate principalele aspecte de mediu, presiunile asupra mediului care le sunt asociate și secțiunile relevante care le corespund în document.
The environmental aspects listed were selected as the most relevant in the sector.
Aspectele de mediu enumerate au fost selectate ca fiind cele mai relevante din acest sector.
However, the environmental aspects to be managed by each specific public administration should be assessed on a case-by-case basis.
Însă aspectele de mediu care urmează să fie gestionate de către fiecare administrație publică ar trebui să fie evaluate separat în fiecare caz.
No distinction is made in the table below between direct and indirect environmental aspects, because the operations that are carried out in-house and those that are outsourced vary from case to case.
În tabelul de mai jos nu se face nicio distincție între aspectele de mediu directe și indirecte, deoarece operațiunile desfășurate la nivel intern și cele externalizate variază de la un caz la altul.
Moreover, many environmental aspects can be considered both direct and indirect, since they refer directly to the activities of the public administration but also to all the activities of residents, companies and organisations in the territory administered or served by the public administration.
În plus, multe aspecte de mediu pot fi considerate atât directe, cât și indirecte, pentru că se referă în mod direct la activitățile administrației publice, dar și la toate activitățile locuitorilor, ale întreprinderilor și ale organizațiilor din teritoriul administrat sau deservit de administrația publică respectivă.
The most relevant environmental aspects and pressures for public administrations and how these are addressed in this document
Aspectele de mediu și presiunile asupra mediului cele mai relevante pentru administrațiile publice și modul în care sunt abordate acestea în prezentul document
Related main environmental pressure
Principalele presiuni asupra mediului care le sunt asociate
Operate offices
Funcționarea birourilor
Solid waste generation
Generare de deșeuri solide
Water consumption
Consum de apă
Energy consumption, GHG emissions (CO2)
Consum de energie, emisii de gaze cu efect de seră (CO2)
Emissions to air (CO, SO2, NOx, particulate matter, etc.)
Emisii în aer (CO, SO2, NOx, particule în suspensie etc.)
Resource depletion
Epuizarea resurselor
Section 3.1
Secțiunea 3.1
Steer energy use in the territory administered and manage own energy use
Direcționarea consumului de energie în teritoriul administrat și gestionarea consumului propriu de energie
Section 3.2
Secțiunea 3.2
Manage mobility and/or public transport
Gestionarea mobilității și/sau a transportului public
Section 3.3
Secțiunea 3.3
Plan land use and manage green urban areas
Planificarea exploatării terenurilor și gestionarea zonelor verzi urbane
Land use
Exploatarea terenurilor
Biodiversity loss
Declinul biodiversității
Sections 3.4 and 3.5
Secțiunile 3.4 și 3.5
Manage ambient air quality and noise
Gestionarea calității aerului înconjurător și a zgomotului
Noise generation
Generare de zgomot
Sections 3.6 and 3.7
Secțiunile 3.6 și 3.7
Section 3.8
Secțiunea 3.8
Supply of potable water
Alimentarea cu apă potabilă
Section 3.9
Secțiunea 3.9
Manage waste water treatment
Gestionarea epurării apelor uzate
Emissions to water (BOD, COD, micropollutants, etc.)
Emisii în apă (CBO, CCO, micropoluanți etc.)
Section 3.10
Secțiunea 3.10
Procure goods and services
Achiziționarea de bunuri și servicii
Section 3.11
Secțiunea 3.11
Promote environmental behaviour of residents and businesses
Promovarea unui comportament ecologic din partea locuitorilor și a întreprinderilor
Emissions to water (COD, BOD, micropollutants, etc.)
Emisii în apă (CCO, CBO, micropoluanți etc.)
Section 3.12
Secțiunea 3.12
The best environmental management practices (BEMPs) described in chapter 3 were identified as the most relevant techniques, actions and measures that public administrations can implement to improve their environmental performance for each of the environmental aspects listed in the table above.
Cele mai bune practici de management de mediu descrise în capitolul 3 au fost identificate ca fiind cele mai relevante tehnici, acțiuni și măsuri pe care le pot aplica administrațiile publice pentru a-și îmbunătăți performanța de mediu pentru fiecare dintre aspectele enumerate în tabelul de mai sus.
In their identification, the specific challenges and opportunities of public bodies, compared to private companies were taken into account.
Pentru identificarea acestora au fost luate în considerare provocările și oportunitățile specifice cu care se întâlnesc organismele publice, spre deosebire de întreprinderile private.
These include, among others:
Printre acestea se numără:
more rigid procurement procedures,
procedurile de achiziție mai riguroase;
strict funding rules,
regulile stricte de finanțare;
need of longer time periods to implement decisions,
necesitatea unor perioade mai lungi de timp pentru punerea în aplicare a deciziilor;
legacy infrastructure,
infrastructura veche;
limited budget,
bugetul limitat;
but also:
dar și:
the possibility to accept longer term paybacks,
posibilitatea de a accepta perioade mai lungi de recuperare a investiției;
the possibility to give priority to choices that result in societal benefits rather than financial paybacks,
posibilitatea de a acorda prioritate opțiunilor care au ca rezultat beneficii societale, în defavoarea perioadelor de recuperare a investiției financiare;
stability of staff,
stabilitatea personalului;
the opportunities for economies of scale in case of cooperation among different public administration at local, regional or national level.
oportunitățile de realizare a unor economii de scară în cazul cooperării între diferite administrații publice de la nivel local, regional sau național.
When considering the implementation of any of the BEMPs presented in this document, local authorities need to consider their specific challenges and how to take advantage of the specific opportunities available.
Atunci când se analizează punerea în aplicare a oricăreia dintre cele mai bune practici de management de mediu prezentate în acest document, autoritățile locale trebuie să ia în considerare provocările specifice cu care se confruntă și modul în care pot profita de oportunitățile specifice disponibile.
BEST ENVIRONMENTAL MANAGEMENT PRACTICES, ENVIRONMENTAL PERFORMANCE INDICATORS AND BENCHMARKS OF EXCELLENCE FOR THE PUBLIC ADMINISTRATION SECTOR
CELE MAI BUNE PRACTICI DE MANAGEMENT DE MEDIU, INDICATORII DE PERFORMANȚĂ DE MEDIU ȘI PARAMETRII DE EXCELENȚĂ PENTRU SECTORUL ADMINISTRAȚIEI PUBLICE
Best environmental management practices for sustainable offices
Cele mai bune practici de management de mediu pentru birouri sustenabile
This section is targeted to all public administrations having office-based operations.
Această secțiune se adresează tuturor administrațiilor publice care au activitate de birou.
Managing and minimising energy use
Gestionarea și reducerea la minimum a consumului de energie
It is BEMP to implement energy management according to the principles of the ‘plan, do, check, act’ cycle in offices owned or managed by the public administration by:
Cea mai bună practică de management de mediu constă în realizarea unei gestionări a energiei în conformitate cu principiile ciclului „planificare, executare, verificare, acțiune” în birourile deținute sau gestionate de administrația publică respectivă, prin:
collecting frequently or monitoring constantly energy use data; data can be collected at building level, per building area (e.g. lobby, offices, canteen/bar), per type of energy source (e.g. gas, electricity) and per end-use category (e.g. lighting, space heating),
culegerea frecventă sau monitorizarea permanentă a datelor privind consumul de energie; datele pot fi culese la nivelul clădirii, pe zone ale clădirii (hol, birouri, cantină/bar etc.), pe tipuri de surse de energie (gaz, electricitate etc.) și pe categorii de utilizare finală (iluminat, încălzirea incintelor etc.);
analysing the data, setting targets, identifying benchmarks and using them for comparing actual energy use performance,
analizarea datelor, stabilirea țintelor, identificarea parametrilor și utilizarea lor pentru a le compara cu performanța efectivă din punctul de vedere al consumului de energie;
defining a strategy and action plan for the improvement of the energy performance of the office building (see Sections 3.2.5, 3.2.7, 3.2.8).
definirea unei strategii și a unui plan de acțiune pentru îmbunătățirea performanței energetice a clădirii de birouri (a se vedea secțiunile 3.2.5, 3.2.7 și 3.2.8).
This BEMP is broadly applicable to office buildings owned or managed by public administrations.
Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată pe scară largă în clădirile de birouri deținute sau gestionate de administrațiile publice.
However, actions that may arise from implementing this BEMP may be more limited in rented buildings.
Este însă posibil ca aplicarea ei să permită doar acțiuni mai limitate în cazul clădirilor închiriate.
Associated environmental performance indicators and benchmarks of excellence
Indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență asociați
Environmental performance indicators
Indicatori de performanță de mediu
Benchmarks of excellence
Parametri de excelență
(i1) Total annual energy use per unit of floor area, expressed as final energy (kWh/m2/year).
(i1) Consumul anual total de energie pe unitate de suprafață, exprimat ca energie finală (kWh/m2/an).
If available, this can also be broken down into:
Dacă există date disponibile, acest indicator poate fi defalcat în:
space heating (kWh/m2/year)
încălzirea incintelor (kWh/m2/an)
space cooling (kWh/m2/year)
răcirea incintelor (kWh/m2/an)
lighting (kWh/m2/year)
iluminat (kWh/m2/an)
other electricity uses (kWh/m2/year)
alte utilizări ale electricității (kWh/m2/an)
(i2) Total annual energy use per full time equivalent (FTE) employee, expressed as final energy (kWh/FTE/year).
(i2) Consumul anual total de energie pe angajat, în echivalent normă întreagă (ENI), exprimat ca energie finală (kWh/ENI/an).
space heating (kWh/FTE/year)
încălzirea incintelor (kWh/ENI/an)
space cooling (kWh/FTE/year)
răcirea incintelor (kWh/ENI/an)
lighting (kWh/FTE/year)
iluminat (kWh/ENI/an)
other electricity uses (kWh/FTE/year)
alte utilizări ale electricității (kWh/ENI/an)
(i3) Total annual primary energy use per floor area or full time equivalent (FTE) employee (kWh/m2/year, kWh/FTE/year)
(i3) Consumul anual total de energie primară pe suprafață sau pe angajat în echivalent normă întreagă (ENI) (kWh/m2/an, kWh/ENI/an)
(i4) Total annual greenhouse gas emissions per floor area or full time equivalent (FTE) employee (kg CO2eq/m2/year, kg CO2eq/FTE/year)
(i4) Emisiile anuale totale de gaze cu efect de seră pe suprafață sau pe angajat în echivalent normă întreagă (ENI) (kg echivalent CO2/m2/an, kg echivalent CO2/ENI/an)
Managing and minimising water use
Gestionarea și reducerea la minimum a consumului de apă
It is BEMP to implement water management according to the principles of the ‘plan, do, check, act’ cycle in offices owned or managed by the public administration by:
Cea mai bună practică de management de mediu constă în realizarea unei gestionări a apei în conformitate cu principiile ciclului „planificare, executare, verificare, acțiune” în birourile deținute sau gestionate de administrația publică respectivă, prin:
collecting frequently or monitoring constantly water use data; data can be collected at building level, per relevant building area where water is used (e.g. lobby, offices, canteen/bar), and per end-use category (e.g. restrooms, kitchens),
culegerea frecventă sau monitorizarea permanentă a datelor privind consumul de apă; datele pot fi culese la nivelul clădirii, pe zone relevante ale clădirii, în care se consumă apă (hol, birouri, cantină/bar etc.) și pe categorii de utilizare finală (toalete, bucătării etc.);
analysing the data, setting targets, identifying benchmarks and using them for comparison with actual water use,
analizarea datelor, stabilirea țintelor, identificarea parametrilor și utilizarea lor pentru o comparație cu consumul efectiv de apă;