natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In particular, verifiers shall not require an individual justification for each of the best practices, sector-specific environmental performance indicators and benchmarks of excellence which are mentioned in the SRD and not considered relevant by the organisation in light of its environmental review.
Mai precis, verificatorii nu vor solicita o justificare individuală pentru fiecare cea mai bună practică, pentru fiecare indicator de performanță de mediu sectorial și pentru fiecare parametru de excelență, care sunt prevăzuți în documentul de referință sectorial, dar pe care organizația nu îi consideră relevanți în raport cu analiza sa de mediu.
Nevertheless, they could suggest relevant additional elements for the organisation to take into account in the future as further evidence of its commitment to continuous performance improvement.
Verificatorii ar putea totuși să sugereze elemente suplimentare relevante de care organizația să țină seama în viitor ca o dovadă în plus a angajamentului său privind îmbunătățirea continuă a performanței de mediu.
Chapter 1 introduces EMAS’ legal background and describes how to use this document, while Chapter 2 defines the scope of this SRD.
Capitolul 1 oferă o introducere privind contextul juridic al EMAS și descrie modul de utilizare a prezentului document, în timp ce capitolul 2 definește domeniul de aplicare a acestuia.
Chapter 3 briefly describes the different best environmental management practices (BEMPs) together with information on their applicability.
Capitolul 3 descrie, pe scurt, diversele bune practici de management de mediu și oferă informații privind aplicabilitatea acestora.
When specific environmental performance indicators and benchmarks of excellence could be formulated for a particular BEMP, these are also given.
În cazul în care pentru o bună practică de management de mediu specifică se pot formula indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență specifici, aceștia sunt, de asemenea, menționați.
However, defining benchmarks of excellence was not possible for all BEMPs either because of the limited availability of data or because the specific conditions of each company and/or plant (type of electrical and electronic equipment manufactured ranging from large household appliances to small and microelectronic equipment and including both business-to-business and business-to-consumers, diversity of manufacturing processes carried out in each manufacturing facility, etc.) vary to such an extent that a benchmark of excellence would not be meaningful.
Cu toate acestea, definirea parametrilor de excelență nu a fost posibilă pentru toate cele mai bune practici de management de mediu, fie din cauza disponibilității limitate a datelor, fie deoarece condițiile specifice fiecărei societăți și/sau instalații (tipul de echipamente electrice și electronice fabricate, variind de la aparate de uz casnic de mari dimensiuni până la echipamente microelectronice de mici dimensiuni, inclusiv tranzacții între întreprinderi și între întreprinderi și consumatori, diversitatea proceselor de fabricație desfășurate în fiecare instalație de producție etc.) diferă în asemenea măsură, încât un parametru de excelență nu ar fi semnificativ.
Even when benchmarks of excellence are given, these are not meant as targets for all companies to reach or metrics to compare the environmental performance across companies of the sector, but rather as a measure of what is possible to help individual companies assess the progress they made and motivate them to improve further.
Chiar și atunci când sunt furnizați parametrii de excelență, aceștia nu sunt concepuți drept obiective de realizat pentru toate societățile sau drept indicatori pentru a compara performanțele de mediu între societățile din acest sector, ci mai curând ca o măsură a ceea ce este posibil pentru a ajuta societățile individuale să evalueze progresele înregistrate, precum și pentru a le motiva să realizeze în continuare îmbunătățiri.
This reference document addresses the environmental performance of the Electrical and Electronic Equipment (EEE) manufacturing sector.
Prezentul document de referință abordează performanța de mediu a sectorului producător de echipamente electrice și electronice (EEE).
The target group of this document are companies belonging to the EEE manufacturing sector, i.e. to the following NACE codes (according to the statistical classification of economic activities established by Regulation (EC) No 1893/2006):
Grupul-țintă al prezentului document sunt societățile din sectorul fabricării de EEE, și anume pentru următoarele coduri NACE [în conformitate cu nomenclatorul statistic al activităților economice stabilit în Regulamentul (CE) nr. 1893/2006 al Parlamentului European și al Consiliului]:
26 — Manufacture of computer, electronic and optical products,
26 – Fabricarea computerelor, produselor electronice și optice;
27 — Manufacture of electrical equipment,
27 – Fabricarea echipamentelor electrice;
28.12, 28.13 — Manufacture of fluid power equipment and of other pumps and compressors,
28.12, 28.13 – Fabricarea echipamentelor hidraulice și pneumatice și a altor pompe și compresoare;
Manufacture of lifting and handling equipment,
Fabricarea echipamentelor de ridicat și manipulat;
Manufacture of office machinery and equipment.
Fabricarea mașinilor și echipamentelor de birou.
This reference document covers actions that EEE manufacturers can implement to achieve improvements in the environmental performance over the whole EEE value chain, as presented in the figure below.
Prezentul document de referință acoperă acțiuni pe care producătorii de EEE le pot pune în aplicare pentru a realiza îmbunătățiri ale performanței de mediu în ceea ce privește întregul lanț valoric de EEE, astfel cum este prezentat în figura de mai jos.
In the figure, the arrows show the key material flows among the different actors in the value chain, while the terms ‘direct’ and ‘indirect’ are used to distinguish the activities where a manufacturer has full control (‘direct environmental aspects’) to those resulting from the interaction with third parties but which can be influenced to a reasonable degree by the EEE manufacturer (‘indirect environmental aspects’).
În această figură, săgețile indică principalele fluxuri de materiale dintre diversele entități din lanțul valoric, în timp ce termenii „direct” și „indirect” sunt utilizați pentru a diferenția activitățile în cazul în care un producător deține controlul deplin („aspecte de mediu directe”) de cele care rezultă din interacțiunea cu părți terțe, dar care pot fi influențate, într-o măsură rezonabilă, de producătorii de EEE („aspecte de mediu indirecte”).
Overview of key material flows of the electrical and electronic equipment (EEE) manufacturing value chain
Imagine de ansamblu a principalelor fluxuri de materiale din lanțul valoric de fabricare a echipamentelor electrice și electronice (EEE)
This reference document is divided into three main sections (Table 2-1) which cover, from the perspective of the manufacturers, the main environmental aspects along the value chain of the electrical and electronic equipment.
Prezentul document de referință este împărțit în trei secțiuni principale (tabelul 2-1) care acoperă, din perspectiva producătorilor, principalele aspecte de mediu de-a lungul lanțului valoric al echipamentelor electrice și electronice.
Table 2-1
Tabelul 2-1
Structure of the reference document for the electrical and electronic equipment manufacturing sector and main environmental aspects addressed
Structura documentului de referință pentru sectorul producător de echipamente electrice și electronice și principalele aspecte de mediu abordate
Main environmental aspects addressed
Principalele aspecte de mediu abordate
BEMPs for manufacturing processes
Cele mai bune practici de management de mediu pentru procesele de fabricație
This section covers the activities related to core electrical and electronic equipment manufacturing operations.
Prezenta secțiune acoperă activitățile legate de operațiunile de bază de fabricare a echipamentelor electrice și electronice.
Component manufacturing and assembly
Fabricarea și asamblarea de componente
Final product assembly
Asamblarea produsului finit
Plant utilities
Utilitățile instalațiilor
Site management
Gestionarea zonei de amplasament
BEMPs for supply chain management
Cele mai bune practici de management de mediu pentru gestionarea lanțului de aprovizionare
This section deals with the management of the supply chain by electrical and electronic equipment manufacturers.
Această secțiune abordează gestionarea lanțului de aprovizionare de către producătorii de echipamente electrice și electronice.
It focuses on the operations that companies in the sector can put in place to sustainably source materials, substitute hazardous substances and reduce the biodiversity impacts of their supply chain.
Aceasta se concentrează asupra operațiunilor pe care societățile din sectorul respectiv le pot institui pentru a se aproviziona cu materiale într-o manieră durabilă, pentru a înlocui substanțele periculoase și pentru a reduce impacturile asupra biodiversității ale lanțului lor de aprovizionare.
Sourcing of materials and components
Aprovizionarea cu materiale și componente
Communication with and management of suppliers
Comunicarea cu furnizorii și gestionarea acestora
BEMPs fostering a more circular economy
Cele mai bune practici de management de mediu pentru promovarea unei economii mai circulare
This section deals with management and strategic practices that electrical and electronic equipment manufacturers can implement to foster a more circular economy, such as changing design practices, remanufacturing products, or developing more sustainable business models.
Această secțiune abordează gestionarea și practicile strategice pe care producătorii de echipamente electrice și electronice le pot pune în aplicare pentru a promova o economie mai circulară, cum ar fi schimbarea practicilor de proiectare, refabricarea produselor sau elaborarea unor modele de afaceri mai durabile.
Product design/Development of business models
Proiectarea produsului/Elaborarea de modele de afaceri
End-of-life management
Gestionarea sfârșitului ciclului de viață
The environmental aspects presented in Table 2-2 were selected as the most commonly relevant in the sector.
Aspectele de mediu prezentate în tabelul 2-2 au fost selectate ca fiind cel mai adesea relevante în sector.
However, the environmental aspects to be managed by specific companies need to be assessed on a case-by-case basis.
Cu toate acestea, aspectele de mediu care urmează să fie gestionate de către anumite societăți trebuie să fie evaluate de la caz la caz.
Table 2-2
Tabelul 2-2
Most relevant environmental aspects and related main environmental pressures addressed in this document
Cele mai relevante aspecte de mediu și principalele presiuni asupra mediului aferente abordate în prezentul document
Most relevant environmental aspects
Cele mai relevante aspecte de mediu
Related main environmental pressures
Principalele presiuni asupra mediului aferente
Resource efficiency
Eficiența resurselor
Waste
Deșeurile
Hazardous substances
Substanțe periculoase
Product design/Development of business model
Proiectarea produsului/Elaborarea de modele de afaceri
BEST ENVIRONMENTAL MANAGEMENT PRACTICES, SECTOR ENVIRONMENTAL PERFORMANCE INDICATORS AND BENCHMARKS OF EXCELLENCE FOR THE ELECTRICAL AND ELECTRONIC EQUIPMENT MANUFACTURING SECTOR
CELE MAI BUNE PRACTICI DE MANAGEMENT DE MEDIU, INDICATORII SECTORIALI DE PERFORMANȚĂ DE MEDIU ȘI PARAMETRII DE EXCELENȚĂ PENTRU SECTORUL PRODUCĂTOR DE ECHIPAMENTE ELECTRICE ȘI ELECTRONICE
This section is relevant for the EEE manufacturers.
Această secțiune este relevantă pentru producătorii de EEE.
Energy-efficient cleanroom technology
Tehnologie de cameră curată eficientă din punct de vedere energetic
BEMP is to minimise the energy use of the cleanrooms.
Cea mai bună practică de management de mediu este de a reduce la minimum consumul de energie din camerele curate.
This can be achieved by implementing the following measures:
Acest lucru poate fi realizat prin punerea în aplicare a următoarelor măsuri:
Defining the capacity of the cleanroom facility correctly and dimensioning its equipment accordingly.
Definirea capacității instalației camerei curate în mod corect și dimensionarea în mod corespunzător a echipamentelor cu care aceasta este dotată.
Downsizing to the minimum required is the target for all equipment, except cooling towers and passive components (pipes and ducts) which can be upsized to save energy.
Micșorarea la minimul necesar este obiectivul pentru toate echipamentele, cu excepția turnurilor de răcire și a componentelor pasive (țevi și conducte), care pot fi mărite pentru a economisi energie.
Their upsizing improves the chiller performance and allows the use of smaller fans and pumps.
Mărirea acestora îmbunătățește performanțele răcitorului și permite utilizarea unor ventilatoare și pompe mai mici.
Reducing the pressure difference between the cleanroom and its surroundings and adapting the air volume to the demand in order to reduce the electricity use of the fans.
Reducerea diferenței de presiune dintre camera curată și împrejurimile acesteia și adaptarea volumului de aer la cerere în scopul de a reduce consumul de energie electrică al ventilatoarelor.
Allowing wider operating ranges for the cleanroom space temperature and relative humidity.
Permiterea unor intervale de funcționare mai largi pentru temperatura și umiditatea relativă ale spațiului camerei curate.
Wider operating ranges lead to lower energy use for cooling, preheating and dehumidification of the supply airflow.
Intervalele de funcționare mai largi conduc la o scădere a consumului de energie pentru răcirea, preîncălzirea și dezumidificarea fluxului de aer de alimentare.
Setting a lower face velocity by combining larger air handling units with smaller fans that allow the air circulation to be maintained at a lower velocity.
Stabilirea unei viteze frontale mai reduse prin combinarea unor unități mai mari de gestionare a aerului cu ventilatoare mai mici care permit ca circulația aerului să fie menținută la o viteză mai redusă.
Determining the lowest possible Air Change Rate (ACR) by reducing the heat load and the actual particle generation within the cleanroom.
Determinarea celei mai scăzute rate de reînnoire a aerului (ACR), prin reducerea sarcinii termice și a generării reale de particule în camera curată.
Exploiting all opportunities to reduce the heat load generated within the cleanroom and recover the waste heat from process equipment.
Exploatarea tuturor posibilităților de reducere a sarcinii termice generate în camera curată și de recuperare a căldurii reziduale de la echipamentul de proces.
The recovered waste heat can be used, for instance, to reheat supply air.
Căldura reziduală recuperată poate fi utilizată, de exemplu, pentru a reîncălzi aerul de alimentare.
Using highly efficient components, such as Variable-Frequency Drive (VFD) fan motors, pumps and chillers to allow a better response to the varying load of the cleanroom.
Utilizarea de componente de înaltă eficiență, cum ar fi motoarele cu ventilator cu variator de turație (VFD), pompele și răcitoarele pentru a permite un răspuns mai bun la variația sarcinii camerei curate.
Avoiding over-purification of the water required for the cleanroom operations by respecting the specifications of the required cleanroom classification, without excessively large safety margins.
Evitarea purificării excesive a apei necesare pentru operațiunile efectuate în camera curată, prin respectarea specificațiilor clasificării necesare în ceea ce privește camera curată, fără marje de siguranță excesiv de mari.
Applicability
Aplicabilitatea
The BEMP is broadly applicable to all EEE manufacturers that operate cleanrooms.
Această bună practică de management de mediu poate fi aplicată pe scară largă tuturor producătorilor de EEE care utilizează camere curate.
For newly built cleanroom facilities, the ACR can be lower than the ACR range recommended according to its classification, but efforts are necessary to ensure and adjust the quality requirements of the cleanroom.
În cazul instalațiilor nou construite dotate cu camere curate, rata de reînnoire a aerului poate fi mai mică decât intervalul recomandat în conformitate cu clasificarea acesteia, însă sunt necesare eforturi pentru a asigura și a ajusta cerințele în materie de calitate în ceea ce privește camera curată.
For existing cleanroom facilities, particle count-based control and continuous monitoring can be applied to reduce ACR values.
Pentru instalațiile existente dotate cu camere curate, controlul în funcție de numărul de particule și monitorizarea continuă pot fi aplicate pentru reducerea valorilor ratei de reînnoire a aerului.
(i1) Energy use in the cleanroom for printed circuit board manufacturing (kWh/m2 of processed printed circuit board)
(i1) Consumul de energie în camera curată pentru fabricarea de plăci de circuite imprimate (kWh/m2 de plăci de circuite imprimate prelucrate)
(i2) Energy use in the cleanroom for semiconductors and/or integrated circuits manufacturing (kWh/cm2 of silicon wafers)
(i2) Consumul de energie în camera curată pentru fabricarea de semiconductori și/sau de circuite integrate (kWh/cm2 de plachete din siliciu)
(i3) Air Change Rate (number/hour)
(i3) Rata de reînnoire a aerului (număr/oră)
(i4) COP (Coefficient of Performance) of the cooling equipment installed (kWh cooling energy produced/kWh energy used)
(i4) Coeficientul de performanță (COP) al echipamentului de răcire instalat (kWh energie de răcire produsă/kWh energie utilizată)
(i5) Water conductivity (μS/cm)
(i5) Conductivitatea apei (μS/cm)
Energy-efficient cooling technology
Tehnologie de răcire eficientă din punct de vedere energetic
BEMP is to reduce the need for cooling and improve the energy efficiency of the cooling systems used in production processes and production halls.
Cea mai bună practică de management de mediu este de a reduce necesitatea de răcire și a îmbunătăți eficiența energetică a sistemelor de răcire utilizate în procesele de producție și halele de producție.
This can be achieved by applying the following measures:
Acest lucru poate fi realizat prin punerea în aplicare a următoarelor măsuri:
Assessing and optimising the required temperature level for each of the processes and rooms/spaces with a cooling demand.
evaluarea și optimizarea nivelului de temperatură necesar pentru fiecare dintre procesele și sălile/spațiile care necesită răcire;
Using cooling cascades by splitting the existing cooling circuit into two or more temperature levels.
utilizarea de cascade de răcire prin divizarea circuitului de răcire existent în două sau mai multe niveluri de temperatură;
Implementing free cooling techniques.
Punerea în aplicare a unor tehnici de răcire gratuită.
Different relevant technological options include direct cooling with flow-through colder outside air, free dry cooling where a water cycle is cooled with outside air and free wet cooling (cooling tower).
Diferitele opțiuni tehnologice relevante includ răcirea directă cu debit de aer exterior mai rece, răcire uscată gratuită, caz în care ciclul apei este răcit cu aer exterior și răcire umedă gratuită (turn de răcire);
Using a heat recovery ventilation system to cool and dehumidify the incoming ambient air.
utilizarea unui sistem de ventilație cu recuperare de căldură pentru a răci și dezumidifica fluxul de aer ambiant;
Using absorption cooling technology as an alternative to compression chillers.
utilizarea tehnologiei de răcire prin absorbție ca alternativă la răcitoarele prin compresiune.
Recovered waste heat can be used to provide the thermal compression of the refrigerant.
Căldura reziduală recuperată poate fi utilizată pentru a asigura comprimarea termică a agentului frigorific.
Measures to improve the energy efficiency of cooling are broadly applicable to EEE manufacturing companies.
Măsurile de îmbunătățire a eficienței energetice a răcirii pot fi aplicate pe scară largă societăților producătoare de EEE.
To be able to implement free cooling, the temperature level of the return flow of the cooling system must be above the outdoor temperature and enough space must be available in the outdoor area of the production site.
Pentru a se putea pune în aplicare răcirea gratuită, este necesar ca nivelul de temperatură al debitului de evacuare al sistemului de răcire să fie mai mare ca temperatura exterioară și trebuie să fie disponibil suficient spațiu în zona în aer liber din locul de producție.
Absorption cooling is applicable where a source of waste heat or renewable heat is continuously available at the production site or in its surroundings.
Răcirea prin absorbție este aplicabilă în cazul în care o sursă de căldură reziduală sau de căldură regenerabilă este disponibilă permanent la locul de producție sau în imediata apropiere a acestuia.
The economic feasibility of the proposed measures depends substantially on the existence of a year-round cooling load.
Fezabilitatea economică a măsurilor propuse depinde în mare măsură de existența unei sarcini de răcire disponibile pe tot parcursul anului.
(i6) Coefficient of Performance (COP) for individual cooling equipment (kW of cooling power provided/kW of power used)
(i6) Coeficientul de performanță (COP) pentru echipamentele de răcire individuale (kW de putere de răcire furnizată/kW de putere utilizată)
(i7) Coefficient of System Performance (COSP) including the energy required to run the supplementary equipment of the cooling system, e.g. pumps (kW of cooling power provided/kW of power used)
(i7) Coeficientul de performanță a sistemului (COSP), inclusiv energia necesară pentru funcționarea echipamentelor suplimentare ale sistemului de răcire, de exemplu pompe (kW de putere de răcire furnizată/kW de putere utilizată)
(i8) Use of cooling cascades (Y/N)
(i8) Utilizarea de cascade de răcire (Da/Nu)
(i9) Use of free cooling (Y/N)
(i9) Utilizarea răcirii gratuite (Da/Nu)
(i10) Use of heat recovery ventilators (Y/N)
(i10) Utilizarea de ventilatoare de recuperare a căldurii (Da/Nu)
(i11) Use of absorption chillers (Y/N)
(i11) Utilizarea de răcitoare prin absorbție (Da/Nu)
(i12) Energy use of the cooling system per unit of turnover (kWh/EUR)
(i12) Consumul de energie al sistemului de răcire pe unitate de cifră de afaceri (kWh/EUR)
Energy-efficient soldering
Sudură eficientă din punct de vedere energetic
BEMP is to improve the energy efficiency of reflow soldering operations.
Cea mai bună practică de management de mediu este de a îmbunătăți eficiența energetică a operațiunilor de sudură prin fuziune.
For existing soldering equipment, BEMP is to do the following:
În cazul echipamentului de sudură existent, cea mai bună practică de management de mediu constă în:
Maximise the throughput of the existing reflow soldering equipment in order to reduce the specific electricity demand per square metre of manufactured printed circuit boards.
a maximiza debitul echipamentului de sudură prin fuziune existent pentru a reduce cererea de energie electrică specifică pe metru pătrat de plăci de circuite imprimate produse.
This is achieved through the optimisation of the speed of the conveyor of the soldering line while maintaining an acceptable process window.
Acest lucru este realizat prin optimizarea vitezei conveierului liniei de sudură, menținând în același timp un interval acceptabil alocat procesului;
Install retrofit insulation to the soldering equipment.
a instala izolație la echipamentul de sudură.
For new soldering equipment, BEMP is to do the following:
În cazul echipamentului de sudură nou, cea mai bună practică de management de mediu constă în: