natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Within this framework, this SRD provides sector-specific guidance to the agriculture sector and points out a number of options for improvement as well as best practices.
În acest cadru, prezentul document de referință sectorial oferă orientări sectoriale specifice pentru sectorul agricol și evidențiază o serie de opțiuni de îmbunătățire, precum și cele mai bune practici.
The document was written by the European Commission using input from stakeholders.
Documentul a fost elaborat de Comisia Europeană, care a utilizat informații primite de la părțile interesate.
A Technical Working Group, comprising experts and stakeholders of the sector, led by the JRC, discussed and ultimately agreed on the best environmental management practices, sector-specific environmental performance indicators and benchmarks of excellence described in this document; these benchmarks in particular were deemed to be representative of the levels of environmental performance that are achieved by the best performing organisations in the sector.
Un grup tehnic de lucru, format din experți și părți interesate din sector, condus de JRC, a discutat și a convenit în cele din urmă cele mai bune practici de management de mediu, indicatorii de performanță de mediu specifici sectorului și parametrii de excelență descriși în prezentul document; în special, aceste criterii de referință au fost considerate reprezentative pentru nivelurile de performanță de mediu care sunt atinse de cele mai performante organizații din sector.
The SRD is primarily addressed to organisations that are already registered with EMAS; secondly to organisations that are considering registering with EMAS in the future; and thirdly to all organisations that wish to learn more about best environmental management practices in order to improve their environmental performance.
Documentul de referință sectorial se adresează în primul rând organizațiilor care sunt deja înregistrate în cadrul EMAS; în al doilea rând, organizațiilor care au în vedere înregistrarea în cadrul EMAS în viitor; și, în al treilea rând, tuturor organizațiilor care doresc să afle mai multe despre cele mai bune practici de management de mediu în scopul îmbunătățirii performanței lor de mediu.
Consequently, the objective of this document is to support all organisations in the agriculture sector to focus on relevant environmental aspects, both direct and indirect, and to find information on best environmental management practices, as well as appropriate sector-specific environmental performance indicators to measure their environmental performance, and benchmarks of excellence.
În consecință, obiectivul prezentului document este de a sprijini toate organizațiile din sectorul agricol să se concentreze pe aspectele de mediu relevante, atât directe, cât și indirecte, și să găsească informații privind cele mai bune practici de management de mediu, precum și indicatori sectoriali de performanță de mediu adecvați pentru a-și măsura performanța de mediu, precum și parametri de excelență.
How SRDs should be taken into account by EMAS-registered organisations:
Modul în care documentele de referință sectoriale ar trebui luate în considerare de organizațiile înregistrate în cadrul sistemului EMAS:
Pursuant to Regulation (EC) No 1221/2009, EMAS-registered organisations are to take SRDs into account at two different levels:
În temeiul Regulamentului (CE) nr. 1221/2009, organizațiile înregistrate în cadrul sistemului EMAS trebuie să ia în considerare documentele de referință sectoriale la două niveluri diferite:
When developing and implementing their environmental management system in light of the environmental reviews (Article 4(1)(b)):
Atunci când elaborează și pun în aplicare propriul sistem de management de mediu în contextul analizelor de mediu [articolul 4 alineatul (1) litera (b)]:
When preparing the environmental statement (Article 4(1)(d) and Article 4(4)):
Atunci când elaborează declarația de mediu [articolul 4 alineatul (1) litera (d) și articolul 4 alineatul (4)]:
Organisations should consider the relevant sector-specific environmental performance indicators in the SRD when choosing the indicators to use for their reporting of environmental performance.
Organizațiile ar trebui să ia în considerare indicatorii sectoriali de performanță de mediu relevanți din documentul de referință sectorial atunci când aleg indicatorii pe care să îi utilizeze pentru raportarea performanței de mediu.
When reporting on environmental performance and on other factors regarding environmental performance, organisations should mention in the environmental statement how the relevant best environmental management practices and, if available, benchmarks of excellence have been taken into account.
În cazul raportării cu privire la performanța de mediu, precum și la alți factori referitori la performanța de mediu, organizațiile ar trebui să menționeze în declarația de mediu modul în care cele mai bune practici de management de mediu relevante și, dacă este cazul, parametrii de excelență au fost luați în considerare.
They should describe how relevant best environmental management practices and benchmarks of excellence (which provide an indication of the environmental performance level that is achieved by best performers) were used to identify measures and actions, and possibly to set priorities, to (further) improve their environmental performance.
Organizațiile ar trebui să descrie modul în care au utilizat cele mai bune practici de management de mediu și parametrii de excelență relevanți (care oferă un indicator al nivelului performanței de mediu obținut de organizațiile cele mai performante) pentru identificarea măsurilor și a acțiunilor și, eventual, pentru stabilirea priorităților în vederea îmbunătățirii (în continuare) a performanței lor de mediu.
However, implementing best environmental management practices or meeting the identified benchmarks of excellence is not mandatory, because the voluntary character of EMAS leaves the assessment of the feasibility of the benchmarks and of the implementation of the best practices, in terms of costs and benefits, to the organisations themselves.
Cu toate acestea, punerea în aplicare a celor mai bune practici de management de mediu sau respectarea parametrilor de excelență identificați nu este obligatorie, întrucât caracterul voluntar al EMAS lasă în seama organizațiilor evaluarea fezabilității parametrilor și a adoptării celor mai bune practici din punct de vedere al costurilor și beneficiilor.
Similarly to environmental performance indicators, the relevance and applicability of the best environmental management practices and benchmarks of excellence should be assessed by the organisation according to the significant environmental aspects identified by the organisation in its environmental review, as well as technical and financial aspects.
La fel ca în cazul indicatorilor de performanță de mediu, organizația ar trebui să evalueze relevanța și aplicabilitatea celor mai bune practici de management de mediu și a parametrilor de excelență în raport cu aspectele de mediu semnificative identificate de organizație în analiza sa de mediu, precum și cu aspectele tehnice și financiare.
Elements of SRDs (indicators, BEMPs or benchmarks of excellence) not considered relevant with regards to the significant environmental aspects identified by the organisation in its environmental review should not be reported or described in the environmental statement.
Elementele din documentele de referință sectoriale (indicatorii, BEMP-uri sau parametrii de excelență) care nu sunt considerate relevante în raport cu aspectele de mediu semnificative identificate de organizație în analiza sa de mediu nu ar trebui să fie raportate sau descrise în declarația de mediu.
Every time an organisation plans to improve its environmental performance (and reviews its environmental performance) it shall consult the SRD on specific topics to find inspiration about which issues to tackle next in a step-wise approach.
De fiecare dată când organizația plănuiește să își îmbunătățească performanța de mediu (și o analizează), aceasta consultă documentul de referință sectorial pe teme specifice, care oferă o sursă de inspirație cu privire la aspectele pe care ar putea să le abordeze în continuare, în cadrul unei abordări progresive.
EMAS environmental verifiers shall check if and how the SRD was taken into account by the organisation when preparing its environmental statement (Article 18(5)(d) of Regulation (EC) No 1221/2009).
Verificatorii de mediu din cadrul EMAS verifică măsura și modul în care organizația a luat în considerare documentul de referință sectorial atunci când a elaborat declarația de mediu [articolul 18 alineatul (5) litera (d) din Regulamentul (CE) nr. 1221/2009].
When undertaking an audit, accredited environmental verifiers will need evidence from the organisation of how the relevant elements of the SRD have been selected in light of the environmental review and taken into account.
Atunci când desfășoară un audit, verificatorii de mediu acreditați vor avea nevoie de dovezi din partea organizației cu privire la modul în care au fost selectate și luate în considerare elementele relevante din documentul de referință sectorial, având în vedere analiza de mediu.
They shall not check compliance with the described benchmarks of excellence, but they shall verify evidence on how the SRD was used as a guide to identify indicators and proper voluntary measures that the organisation can implement to improve its environmental performance.
Verificatorii de mediu nu verifică respectarea parametrilor de excelență descriși, ci dovezile privind modul în care documentul de referință sectorial a fost utilizat ca ghid pentru a identifica indicatorii și măsurile voluntare corespunzătoare pe care organizația le poate pune în aplicare pentru a-și îmbunătăți performanța de mediu.
In particular, verifiers shall not require an individual justification for each of the best practices, sector-specific environmental performance indicators and benchmarks of excellence which are mentioned in the SRD and not considered relevant by the organisation in light of its environmental review.
În special, verificatorii nu solicită o justificare individuală pentru fiecare dintre cele mai bune practici, pentru indicatorii sectoriali de performanță de mediu și pentru parametrii de excelență care sunt prevăzuți în documentul de referință sectorial și care nu sunt considerați a fi relevanți de către organizație având în vedere analiza sa de mediu.
Nevertheless, they could suggest relevant additional elements for the organisation to take into account in the future as further evidence of its commitment to continuous performance improvement.
Verificatorii ar putea totuși să sugereze elemente suplimentare relevante de care organizația să țină seama în viitor ca o dovadă în plus a angajamentului său în sensul îmbunătățirii continue a performanței de mediu.
Structure of the Sectoral Reference Document
Structura documentului de referință sectorial
This document consists of four chapters.
Prezentul document conține 4 capitole.
Chapter 1 introduces EMAS' legal background and describes how to use this document, while Chapter 2 defines the scope of this SRD.
Capitolul 1 oferă o introducere privind contextul juridic al EMAS și descrie modul de utilizare a prezentului document, în timp ce capitolul 2 definește domeniul de aplicare a prezentului document de referință sectorial.
Chapter 3 briefly describes the different best environmental management practices (BEMPs) together with information on their applicability.
Capitolul 3 descrie, pe scurt, cele mai bune practici de management de mediu (BEMP-uri) diferite, însoțite de informații privind aplicabilitatea acestora.
When specific environmental performance indicators and benchmarks of excellence could be formulated for a particular BEMP, these are also given.
În cazul în care pentru o anumită BEMP se pot formula indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență specifici, aceștia sunt, de asemenea, menționați.
However, defining benchmarks of excellence was not possible for all BEMPs because in some areas either there was limited data available or the specific conditions (farm type, business model, climate, etc.) vary to such an extent that a benchmark of excellence would not be meaningful.
Cu toate acestea, definirea parametrilor de excelență nu a fost posibilă pentru toate BEMP-urile deoarece, în unele cazuri fie datele disponibile erau limitate, fie condițiile specifice (tipul exploatației agricole, modelul de afaceri, climatul etc.) diferă în asemenea măsură încât un parametru de excelență nu ar fi semnificativ.
Some of the indicators and benchmarks are relevant for more than one BEMP and are thus repeated whenever appropriate.
Unii indicatori și parametri sunt relevanți pentru mai multe BEMP-uri și, prin urmare, se repetă ori de câte ori este cazul.
Finally, Chapter 4 presents a comprehensive table with a selection of the most relevant environmental performance indicators, associated explanations and related benchmarks of excellence.
În cele din urmă, capitolul 4 prezintă un tabel cuprinzător cu o selecție a celor mai relevanți indicatori ai performanței de mediu, explicațiile asociate și parametrii de excelență aferenți.
This SRD addresses the environmental performance of the activities of the agriculture sector.
Prezentul document de referință sectorial vizează performanța de mediu a activităților din sectorul agricol.
In this document, the agriculture sector is considered consisting of organisations belonging to NACE code divisions from A1.1 to A1.6 (according to the statistical classification of economic activities established by Regulation (EC) No 1893/2006 of the European Parliament and of the Council.
În prezentul document, se consideră că sectorul agricol este format din organizații care aparțin diviziunilor codului NACE de la A1.1 până la A1.6 [conform clasificării statistice a activităților economice stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 1893/2006 al Parlamentului European și al Consiliului].
This includes all animal and annual and perennial crop production.
Aceasta include toată producția animalieră și producția vegetală anuală și perenă.
These organisations are the target group of this document.
Aceste organizații sunt grupul vizat de prezentul document.
Figure 2.1 presents a schematic overview of the scope of this document and shows the interaction of the target group with other organisations.
Figura 2.1 oferă o prezentare schematică a domeniului de aplicare a prezentului document și ilustrează interacțiunea dintre grupul-țintă și alte organizații.
Schematic overview of the scope of this SRD: the target groups of the document are shown in bold font in boxes with light grey background; their most relevant interactions with other sectors are also shown; the sectors that are addressed by other SRDs are shown in italic font in boxes with light green background
Prezentare schematică a domeniului de aplicare a prezentului document de referință sectorial: grupurile-țintă din document sunt indicate cu caractere aldine în casetele cu fond gri deschis; sunt prezentate, de asemenea, cele mai relevante interacțiuni ale acestora cu alte sectoare; sectoarele care fac obiectul unor alte documente de referință sectoriale sunt prezentate cu caractere cursive în casetele cu fond verde
Besides its direct target group, this SRD can be also useful to other actors, such as farm advisors.
În afară de grupul-țintă direct, prezentul document de referință sectorial poate fi util, de asemenea, pentru alți actori, cum ar fi consultanții agricoli.
This SRD is structured according to the different agricultural activities, as presented in Table 2.1.
Prezentul document de referință sectorial este structurat în funcție de diferitele activități agricole, astfel cum este prezentat în tabelul 2.1.
Structure of the agriculture SRD
Structura domeniului de referință sectorial pentru agricultură
Target group
Grup-țintă
Sustainable farm and land management
Gestionarea exploatațiilor agricole durabile și a terenurilor agricole
This section covers cross cutting issues related to landscape planning, energy and water efficiency, biodiversity, use of environmental management systems and engagement of consumers with responsible consumption.
Prezenta secțiune se referă la aspecte orizontale legate de amenajarea peisajelor, eficiența energetică și utilizarea eficientă a apei, biodiversitate, utilizarea unor sisteme de management de mediu și angajamentul consumatorilor cu un consum responsabil.
All farms
Toate exploatațiile agricole
Soil quality management
Gestionarea calității solului
This section deals with the management of the quality of the soil.
Această secțiune se ocupă de gestionarea calității solului.
It covers the assessment of its physical conditions and the establishment of a management plan, as well as practical guidance on how soil quality can be improved by e.g. using organic amendments, on maintenance of soil structure and on drainage.
Aceasta cuprinde evaluarea stării fizice a solului și instituirea unui plan de gestionare, precum și orientări practice privind modul în care poate fi îmbunătățită calitatea solului folosind, de exemplu, ameliorări ecologice, la menținerea structurii solului și asanare.
Nutrient management planning
Planuri de gestionare a nutrienților
This section deals with the management of nutrients in soil.
Această secțiune se referă la gestionarea nutrienților în sol.
It includes best practices on field nutrient budgeting, crop rotation, precision application of nutrients and selection of fertilisers with lower environmental impact.
Aceasta include cele mai bune practici în ceea ce privește întocmirea bugetului în materie de nutrienți, rotația culturilor, aplicarea cu precizie a nutrienților și alegerea de îngrășăminte cu un impact mai scăzut asupra mediului.
Soil preparation and crop planning
Pregătirea solului și planificarea culturilor
This section focuses on selecting appropriate tillage operations, minimising soil disturbance, applying low impact tillage, implementing efficient crop rotations and establishing cover and catch crops.
Această secțiune se axează pe selectarea operațiunilor adecvate de arat solul, pe reducerea la minimum a perturbărilor solului, pe folosirea aratului cu impact redus, punerea în aplicare a rotației eficiente a culturilor, precum și pe stabilirea de culturi de acoperire și secundare.
Grass and grazing management
Gestionarea ierbii și a pășunatului
This section deals with maximising grass production and grazing uptake, managing grazing in high nature value areas, pasture renewal and clover incorporation as well as application of efficient silage production.
Această secțiune se referă la maximizarea producției de iarbă și a pășunatului, la gestionarea pășunatului în zonele de mare valoare naturală, la reînnoirea pășunilor și încorporarea trifoiului, precum și la aplicarea producției eficiente de furaje însilozate.
Livestock farms
Unitățile zootehnice
Animal husbandry
Zootehnie
This section outlines best practices related to animal husbandry.
Prezenta secțiune descrie cele mai bune practici legate de zootehnie.
In particular, it presents practices related to appropriate breed selection, farm nutrient budgeting, dietary reduction of nitrogen excretion, improving feed conversion efficiency, green procurement of feed, animal health plans and herd/flock profile management.
În special, aceasta prezintă practici legate de alegerea rasei corespunzătoare, de stabilirea bugetului pentru nutrienți proveniți de la ferme, de reducerea prin alimentație a excreției de azot, de îmbunătățirea eficienței conversiei furajelor, de achiziția ecologică a hranei pentru animale, de planificări pentru sănătatea animală și de gestionarea profilurilor efectivului/șeptelului.
Manure management
Gestionarea gunoiului de grajd
This section covers best practices related to optimised manure management by reducing emissions and improving nutrient uptake.
Prezenta secțiune cuprinde cele mai bune practici legate de gestionarea optimizată a gunoiului de grajd prin reducerea emisiilor și îmbunătățirea absorbției de nutrienți.
It includes the building of low emission housing systems, the implementation and optimisation of anaerobic digestion, the separation of slurry or digestate, and appropriate solid and liquid manure storage facilities, as well as techniques for the application of slurries and manure.
Acesta include construirea de sisteme de adăpostire cu emisii scăzute, punerea în aplicare și optimizarea digestiei anaerobe, separarea gunoiului de grajd lichid sau a digestatului și instalații adecvate de stocare a gunoiului de grajd solid și lichid, precum și tehnici de aplicare a gunoiului de grajd lichid și a gunoiului de grajd.
Irrigation management
Gestionarea irigării
This section deals with efficient irrigation strategies and provides guidance on agronomic methods, optimisation of irrigation delivery and efficient management of irrigation systems.
Această secțiune se referă la strategii eficiente de irigație și oferă îndrumări cu privire la metodele agronomice, la optimizarea furnizării de irigații și la gestionarea eficientă a sistemelor de irigație.
The importance of the source of the water used for irrigation is also addressed.
Importanța sursei de apă utilizate pentru irigații este, de asemenea, abordată.
Farms using irrigation
Exploatații care utilizează irigația
Crop protection
Protecția culturilor
This section deals with sustainable crop protection practices in applying low pesticides input for pest management.
Această secțiune se referă la practici durabile de protecție a plantelor în ceea ce privește aplicarea de pesticide cu consum redus pentru combaterea dăunătorilor.
The objectives are prevention of pest occurrence, reduction of dependency on chemical crop protection products, optimisation of the use of plant protection products and of pest resistance management strategies.
Obiectivele sunt prevenirea apariției dăunătorilor, reducerea dependenței de produse fitosanitare chimice, optimizarea utilizării produselor de protecție a plantelor și a strategiilor de management în ceea ce privește rezistența la dăunători.
Protected horticulture
Horticultura protejată
This section outlines best practices for protected horticulture.
Prezenta secțiune descrie cele mai bune practici pentru horticultura protejată.
In particular, it deals with energy efficiency, water and waste management, and selection of growing media.
În special, aceasta abordează eficiența energetică, gestionarea apei și a deșeurilor, precum și selecția de medii de cultură.
Protected horticulture farms
Exploatații de horticultură protejată
Table 2.2 presents the most relevant environmental aspects for farms, distinguishing between arable and horticultural production and livestock production.
Tabelul 2.2 prezintă cele mai relevante aspecte de mediu pentru exploatațiile agricole, făcând diferența între producția arabilă și producția horticolă și producția animală.
For each of them, the table outlines the related main possible environmental pressures and how these are addressed in this document.
Pentru fiecare dintre acestea, tabelul prezintă principalele presiuni asupra mediului care le sunt asociate și modul în care acestea sunt abordate în prezentul document.
These environmental aspects were selected as the most commonly relevant in the sector.
Aceste aspecte de mediu au fost selectate ca fiind cele mai relevante în mod obișnuit în sector.
However, the environmental aspects to be managed by specific organisations should be assessed on a case by case basis.
Cu toate acestea, aspectele de mediu care urmează să fie gestionate de anumite organizații ar trebui să fie evaluate de la caz la caz.
Table 2.2
Tabelul 2.2
Most relevant environmental aspects for farms and how these are addressed in the SRD
Cele mai relevante aspecte de mediu pentru exploatații agricole și modul în care acestea sunt abordate în documentul de referință sectorial
Related main environmental pressures
Principalele presiuni asupra mediului care le sunt asociate
Relevant sections of the SRD
Secțiunile relevante din documentul de referință sectorial
Arable and horticultural production
Producția arabilă și producția horticolă
On-farm operations
Operațiuni în cadrul exploatației