natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The implementation of the TLAC standard into Union law needs to take into account the existing institution-specific minimum requirement for own funds and eligible liabilities (MREL) applicable to all Union institutions as laid down in Directive 2014/59/EU of the European Parliament and of the Council [4].
În mod concret, Comisia a propus ca nivelul minim armonizat al standardului TLAC pentru G-SII („cerința minimă TLAC”), precum și criteriile de eligibilitate pentru pasivele folosite în vederea respectării acestui standard, să fie introduse în dreptul Uniunii prin intermediul unor modificări aduse Regulamentului (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului [5], în timp ce majorarea specifică instituțiilor care intră în categoria G-SII-urilor și cerința specifică instituțiilor care nu intră în categoria G-SII-urilor, precum și criteriile de eligibilitate relevante, ar trebui introduse prin modificări specifice aduse Directivei 2014/59/UE și Regulamentului (UE) nr. 806/2014 ale Parlamentului European și ale Consiliului [6].
As TLAC and MREL pursue the same objective of ensuring that Union institutions have sufficient loss-absorbing and recapitalisation capacity, the two requirements should be complementary elements of a common framework.
Prezenta directivă, referitoare la rangul instrumentelor de datorie negarantate în ierarhia creanțelor în caz de insolvență, este complementară actelor legislative menționate anterior, în forma propusă spre modificare, și Directivei 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului [7].(3) Având în vedere aceste propuneri și pentru a asigura securitatea juridică pentru piețe și pentru entitățile care intră sub incidența MREL și TLAC, este important să se asigure claritatea, în timp util, cu privire la criteriile de eligibilitate pentru pasivele folosite în vederea respectării MREL și a dreptului Uniunii prin care TLAC este pus în aplicare, precum și să se introducă dispoziții corespunzătoare de păstrare a drepturilor obținute în ceea ce privește eligibilitatea pasivelor emise înainte de intrarea în vigoare a criteriilor de eligibilitate revizuite.
Concretely, the Commission proposed that the harmonised minimum level of the TLAC standard for G-SIIs (‘the TLAC minimum requirement’) and the eligibility criteria for liabilities used to comply with that standard should be introduced in Union law through amendments to Regulation (EU) No 575/2013 of the European Parliament and of the Council [5], while the institution-specific add-on for G-SIIs and the institution-specific requirement for non-G-SIIs as well as relevant eligibility criteria should be addressed through targeted amendments to Directive 2014/59/EU and to Regulation (EU) No 806/2014 of the European Parliament and of the Council [6].
Statele membre ar trebui să se asigure că instituțiile dispun de o capacitate suficientă de absorbție a pierderilor și de recapitalizare pentru a asigura absorbția pierderilor și recapitalizarea în mod rapid și fără impedimente, cu un impact minim asupra stabilității financiare, urmărindu-se evitarea unui impact asupra contribuabililor.
This Directive, which concerns the ranking of unsecured debt instruments in insolvency hierarchy, is complementary to the aforementioned legislative acts, as proposed to be amended, and to Directive 2013/36/EU of the European Parliament and of the Council [7].(3) In view of those proposals and in order to ensure legal certainty for markets and for entities subject to MREL and TLAC, it is important to ensure timely clarity about the eligibility criteria of liabilities used for compliance with MREL and with Union law implementing TLAC, and to introduce appropriate grandfathering provisions for the eligibility of liabilities issued before the revised eligibility criteria come into effect.
Acest obiectiv ar trebui realizat prin respectarea permanentă de către instituții atât a cerinței minime TLAC care urmează să fie transpusă în dreptul Uniunii printr-o modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013, cât și a cerinței privind fondurile proprii și pasivele eligibile prevăzută în Directiva 2014/59/UE.
Member States should ensure that institutions have sufficient loss-absorbing and recapitalisation capacity to ensure smooth and fast absorption of losses and recapitalisation with a minimum impact on financial stability and while aiming to avoid an impact on taxpayers.
Conform standardului TLAC, G-SII trebuie să îndeplinească cerința minimă TLAC, cu anumite excepții, utilizând pasive subordonate al căror rang în caz de insolvență este inferior pasivelor excluse din TLAC („cerința de subordonare”).
That should be achieved through constant compliance by institutions with the TLAC minimum requirement, which is to be implemented in Union law through an amendment of Regulation (EU) No 575/2013, and with a requirement for own funds and eligible liabilities as provided for in Directive 2014/59/EU.
În conformitate cu standardul TLAC, subordonarea urmează să fie realizată prin intermediul efectelor juridice ale unui contract (cunoscută sub numele de „subordonare contractuală”), al legislației dintr-o anumită jurisdicție (cunoscută sub numele de „subordonare legală”) sau al unei anumite structuri corporative (cunoscută sub numele de „subordonare structurală”).
The TLAC standard requires G-SIIs to meet the TLAC minimum requirement, with certain exceptions, with subordinated liabilities that rank in insolvency below liabilities excluded from TLAC (‘subordination requirement’).
În cazurile prevăzute în Directiva 2014/59/UE, instituțiile care intră în domeniul de aplicare al acestei directive ar trebui să îndeplinească cerința specifică fiecăreia dintre ele prin pasive subordonate, astfel încât să se reducă la minimum riscul introducerii de acțiuni în instanță de către creditorii care consideră că, în caz de rezoluție, pierderile creditorilor sunt mai mari decât cele pe care le-ar fi suportat în cadrul unor proceduri obișnuite de insolvență (principiul potrivit căruia niciun creditor nu trebuie să fie dezavantajat).
Under the TLAC standard, subordination is to be achieved through the legal effects of a contract (known as contractual subordination), the laws of a given jurisdiction (known as statutory subordination) or a given corporate structure (known as structural subordination).
O serie de state membre au modificat deja sau sunt în curs de a modifica normele privind rangul pe care datoriile cu rang prioritar negarantate îl dețin în temeiul legislației lor naționale în materie de insolvență, pentru a permite instituțiilor din statele respective să respecte în mod mai eficace cerința de subordonare, facilitând astfel procesul de rezoluție.
Where required by Directive 2014/59/EU, institutions falling within the scope of that Directive should meet their firm-specific requirement with subordinated liabilities so as to minimise the risk of legal challenge by creditors, on the basis that the creditors’ losses in resolution are greater than the losses that they would have incurred under normal insolvency proceedings (the no-creditor-worse-off principle).
Există divergențe semnificative între reglementările adoptate până în prezent la nivel național.
A number of Member States have amended or are in the process of amending the rules on insolvency ranking of unsecured senior debt under their national insolvency law to allow their institutions to comply with the subordination requirement in a more efficient manner, thereby facilitating resolution.
Lipsa unor norme armonizate la nivelul Uniunii creează insecuritate atât în rândul instituțiilor emitente, cât și al investitorilor și este probabil să facă mai dificilă aplicarea instrumentului de recapitalizare internă pentru instituțiile transfrontaliere.
The national rules adopted so far diverge significantly.
Lipsa unor norme armonizate la nivelul Uniunii este probabil să conducă, de asemenea, la denaturarea concurenței pe piața internă, întrucât costurile pe care le suportă instituțiile pentru a respecta cerința de subordonare și costurile pe care le suportă investitorii atunci când cumpără instrumente de datorie emise de instituții ar putea înregistra variații considerabile de la un stat membru la altul.
The absence of harmonised Union rules creates uncertainty for issuing institutions and investors alike and is likely to make the application of the bail-in tool for cross-border institutions more difficult.
În rezoluția sa din 10 martie 2016 privind uniunea bancară [8], Parlamentul European a invitat Comisia să prezinte propuneri pentru a reduce și mai mult riscurile juridice de plângeri formulate în temeiul principiului potrivit căruia niciun creditor nu trebuie să fie dezavantajat și, în concluziile sale din 17 iunie 2016, Consiliul a invitat Comisia să prezinte o propunere privind o abordare comună a ierarhiei creditorilor băncilor, în vederea consolidării securității juridice în caz de rezoluție.
The absence of harmonised Union rules is also likely to result in competitive distortions on the internal market, given that the costs for institutions to comply with the subordination requirement and the costs borne by investors when buying debt instruments issued by institutions could differ considerably across the Union.
Prin urmare, este necesar să se elimine obstacolele semnificative din calea funcționării pieței interne și să se evite denaturarea concurenței care rezultă din lipsa unor norme armonizate la nivelul Uniunii privind ierarhia creditorilor băncilor și să se ia măsuri pentru a se preîntâmpina apariția unor astfel de obstacole și denaturări în viitor.
In its resolution of 10 March 2016 on the Banking Union [8], the European Parliament called on the Commission to present proposals to reduce further the legal risks of claims under the no creditor worse off principle, and, in its conclusions of 17 June 2016, the Council invited the Commission to put forward a proposal on a common approach to the bank creditors’ hierarchy to enhance legal certainty in the event of resolution.
În consecință, temeiul juridic adecvat pentru prezenta directivă este articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.
It is, therefore, necessary to remove the significant obstacles in the functioning of the internal market and avoid distortions of competition resulting from the absence of harmonised Union rules on bank creditors’ hierarchy and to prevent such obstacles and distortions from arising in the future.
Pentru a reduce la minimum atât costurile aferente respectării cerinței de subordonare, cât și eventualul impact negativ asupra costurilor de finanțare, prezenta directivă ar trebui să le permită statelor membre să păstreze, dacă este cazul, actuala categorie de datorii cu rang prioritar negarantate obișnuite, a căror emisiune este mai puțin costisitoare pentru instituții decât emisiunea oricăror alte pasive subordonate.
Consequently, the appropriate legal basis for this Directive is Article 114 of the Treaty on the Functioning of the European Union.
Pentru a consolida posibilitățile de soluționare a instituțiilor, prezenta directivă ar trebui totuși să impună statelor membre să creeze o nouă categorie de datorii cu rang prioritar „neprivilegiate” care, în caz de insolvență, ar trebui să aibă un rang superior instrumentelor de fonduri proprii și pasivelor subordonate care nu se califică drept instrumente de fonduri proprii, dar inferior altor pasive cu rang prioritar.
In order to reduce to a minimum the costs of compliance with the subordination requirement and any negative impact on funding costs, this Directive should allow Member States to keep, where applicable, the existing class of ordinary unsecured senior debt, which is less costly for institutions to issue than any other subordinated liabilities.
Instituțiile ar trebui să fie în continuare libere să emită instrumente de datorie atât din categoria datoriilor cu rang prioritar, cât și din categoria datoriilor cu rang prioritar „neprivilegiate”.
In order to enhance the resolvability of institutions, this Directive should, nevertheless, require Member States to create a new class of non-preferred senior debt that should rank in insolvency above own funds instruments and subordinated liabilities that do not qualify as own funds instruments, but below other senior liabilities.
Dintre aceste două categorii, fără a aduce atingere altor opțiuni și derogări prevăzute în standardul TLAC în vederea respectării cerinței de subordonare, doar categoria datoriilor cu rang prioritar „neprivilegiate” ar trebui să fie eligibilă pentru respectarea cerinței de subordonare.
Institutions should remain free to issue debt in both the senior and the non-preferred senior classes.
Prin aceasta se urmărește să se permită instituțiilor utilizarea instrumentelor de datorie cu rang prioritar obișnuite mai puțin costisitoare pentru finanțarea proprie sau din orice alt motiv operațional și să emită instrumente de datorie din noua categorie de datorii cu rang prioritar „neprivilegiate” pentru a obține finanțare, respectând totodată cerința de subordonare.
Of those two classes, and without prejudice to other options and exemptions provided for in the TLAC standard to comply with the subordination requirement, only the non-preferred senior class should be eligible to meet the subordination requirement.
Statelor membre ar trebui să li se permită să creeze mai multe categorii pentru alte pasive negarantate obișnuite, cu condiția să se asigure, fără a aduce atingere altor opțiuni și derogări prevăzute în standardul TLAC, că numai categoria instrumentelor de datorie cu rang prioritar „neprivilegiate” este eligibilă pentru îndeplinirea cerinței de subordonare.
That is intended to enable institutions to use the less costly ordinary senior debt for their funding or any other operational reasons and to issue debt in the new non-preferred senior class to obtain funding while complying with the subordination requirement.
Pentru a se asigura că noua categorie de instrumente de datorie cu rang prioritar „neprivilegiate” îndeplinește criteriile de eligibilitate, astfel cum sunt descrise în standardul TLAC și astfel cum sunt prevăzute în Directiva 2014/59/UE, și pentru a spori astfel securitatea juridică, statele membre ar trebui să se asigure că aceste instrumente de datorie au o scadență contractuală inițială de cel puțin un an, nu conțin instrumente financiare derivate încorporate și nici nu sunt instrumente financiare derivate și că documentele contractuale relevante referitoare la emisiunea acestora și, acolo unde este cazul, prospectul, precizează în mod explicit rangul inferior pe care îl ocupă în cadrul procedurilor obișnuite de insolvență.
Member States should be allowed to create several classes for other ordinary unsecured liabilities provided that they ensure, without prejudice to other options and exemptions provided for in the TLAC standard, that only the non-preferred senior class of debt instruments is eligible to meet the subordination requirement.
Instrumentele de datorie cu dobândă variabilă derivată dintr-o rată de referință utilizată la scară largă, precum Euribor sau Libor, și instrumentele de datorie care nu sunt denominate în moneda națională a emitentului, cu condiția ca principalul, rambursarea și dobânzile să fie denominate în aceeași monedă, nu ar trebui considerate, doar pe baza acestor caracteristici, instrumente de datorie care conțin instrumente derivate încorporate.
To ensure that the new non-preferred senior class of debt instruments meets the eligibility criteria as described in the TLAC standard and as set out in Directive 2014/59/EU, thereby enhancing legal certainty, Member States should ensure that those debt instruments have an original contractual maturity of at least one year, do not contain embedded derivatives and are not derivatives themselves, and that the relevant contractual documentation related to their issuance and, where applicable, the prospectus explicitly refer to their lower ranking under normal insolvency proceedings.
Prezenta directivă nu ar trebui să aducă atingere niciunei cerințe din dreptul intern de a înscrie instrumentele de datorie în registrul social de pasive al emitentului, astfel încât să se îndeplinească condițiile pentru categoria de instrumente de datorie cu rang prioritar „neprivilegiate” prevăzută în prezenta directivă.
Debt instruments with variable interest derived from a broadly used reference rate, such as Euribor or Libor, and debt instruments not denominated in the domestic currency of the issuer, provided that principal, repayment and interest are denominated in the same currency, should not be considered to be debt instruments containing embedded derivatives solely because of those features.
Pentru a consolida securitatea juridică pentru investitori, statele membre ar trebui să se asigure că, în legislația lor națională în materie de insolvență, instrumentele de datorie negarantate obișnuite și alte pasive negarantate obișnuite care nu sunt instrumente de datorie au un rang de prioritate superior noii categorii de instrumente de datorie cu rang prioritar „neprivilegiate”.
This Directive should be without prejudice to any requirement in national law to register debt instruments in the issuer’s company registry for liabilities to meet the conditions for non-preferred senior class of debt instruments provided for in this Directive.
Statele membre ar trebui, de asemenea, să se asigure că noua categorie de instrumente de datorie cu rang prioritar „neprivilegiate” are un rang de prioritate superior rangului de prioritate al instrumentelor de fonduri proprii și rangului de prioritate al oricăror pasive subordonate care nu se califică drept fonduri proprii.
To enhance legal certainty for investors, Member States should ensure that ordinary unsecured debt instruments and other ordinary unsecured liabilities that are not debt instruments have a higher priority ranking in their national insolvency laws than the new non-preferred senior class of debt instruments.
Întrucât obiectivele prezentei directive, și anume stabilirea unor norme armonizate privind rangul acordat în caz de insolvență instrumentelor de datorie negarantate, în scopul aplicării cadrului de redresare și de rezoluție al Uniunii și, în special, în scopul îmbunătățirii eficacității regimului de recapitalizare internă, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre, dar, având în vedere amploarea acțiunii, pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană.
Member States should also ensure that the new non-preferred senior class of debt instruments has a higher priority ranking than the priority ranking of own funds instruments and the priority ranking of any subordinated liabilities that do not qualify as own funds.
În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat la articolul respectiv, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestor obiective.
Since the objectives of this Directive, namely to lay down harmonised rules for the insolvency ranking of unsecured debt instruments for the purposes of the Union recovery and resolution framework and, in particular, to improve the effectiveness of the bail-in regime, cannot be sufficiently achieved by the Member States but can rather, by reason of the scale of the action, be better achieved at Union level, the Union may adopt measures, in accordance with the principle of subsidiarity as set out in Article 5 of the Treaty on European Union.
În special, prezenta directivă nu ar trebui să aducă atingere altor opțiuni și derogări prevăzute în standardul TLAC pentru respectarea cerinței de subordonare.
In accordance with the principle of proportionality, as set out in that Article, this Directive does not go beyond what is necessary in order to achieve those objectives.
Este oportun ca modificările aduse Directivei 2014/59/UE prevăzute în prezenta directivă să se aplice creanțelor negarantate care rezultă din instrumente de datorie emise începând cu data de la care se aplică prezenta directivă.
In particular, this Directive should be without prejudice to other options and exemptions provided for in the TLAC standard to comply with the subordination requirement.
Cu toate acestea, din motive de securitate juridică și pentru a diminua cât mai mult costurile aferente tranziției, este necesar să se introducă garanții adecvate în ceea ce privește rangul în caz de insolvență al creanțelor care decurg din instrumente de datorie emise înainte de această dată.
It is appropriate for the amendments to Directive 2014/59/EU provided for in this Directive to apply to unsecured claims resulting from debt instruments issued on or after the date of application of this Directive.
În plus, după data de 31 decembrie 2016 și înainte de data intrării în vigoare a prezentei directive, statele membre ar trebui să își poată adapta legislațiile lor naționale care reglementează, în cadrul procedurilor obișnuite de insolvență, rangul creanțelor negarantate rezultate din instrumente de datorie emise după data aplicării legislațiilor respective, în scopul respectării condițiilor prevăzute în prezenta directivă.
Member States should therefore ensure that the insolvency ranking of all outstanding unsecured claims resulting from debt instruments that institutions have issued before that date is governed by the laws of the Member States as adopted at 31 December 2016.
Prezenta directivă nu ar trebui să împiedice statele membre să prevadă că prezenta directivă ar trebui să se aplice în continuare în cazul în care entitățile emitente nu mai intră sub incidența cadrului de redresare și de rezoluție al Uniunii, în special ca urmare a cesionării activităților lor de creditare sau de investiții unei părți terțe.
To the extent that certain national laws as adopted at 31 December 2016 already address the objective of allowing institutions to issue subordinated liabilities, part or all of the outstanding unsecured claims resulting from debt instruments issued prior to the date of application of this Directive should be able to have the same insolvency ranking as the non-preferred senior debt instruments issued under the conditions of this Directive.
Prezenta directivă armonizează rangul acordat creanțelor negarantate rezultate din instrumente de datorie în cadrul procedurilor obișnuite de insolvență și nu se referă la rangul acordat depozitelor în caz de insolvență într-o măsură mai mare decât dispozițiile existente aplicabile din Directiva 2014/59/UE.
In addition, after 31 December 2016 and before the date of entry into force of this Directive, Member States should be able to adapt their national laws governing the ranking in normal insolvency proceedings of unsecured claims resulting from debt instruments issued after the date of application of such laws in order to comply with the conditions laid down in this Directive.
Prin urmare, prezenta directivă nu aduce atingere niciunei legislații naționale existente sau viitoare a statelor membre care reglementează procedurile obișnuite de insolvență și care se referă la rangul acordat depozitelor în caz de insolvență, în măsura în care acest rang nu este armonizat prin Directiva 2014/59/UE, indiferent de data la care au fost constituite depozitele.
In that case, only the unsecured claims resulting from the debt instruments issued before the application of that new national law should continue to be governed by the laws of the Member States as adopted at 31 December 2016.
Până la 29 decembrie 2020, Comisia ar trebui să revizuiască aplicarea Directivei 2014/59/UE în ceea ce privește rangul acordat depozitelor în caz de insolvență și să evalueze în special necesitatea unor modificări ulterioare ale acesteia.