natgillin/translations-raw huggingface dataset:
kWh/t of input flour used
ÎNTREPRINDERI CARE PRODUC VINURI (COD NACE 11.02)
kWh/m2 of baking area (oven surface)
Apa totală consumată în întreprinderea vinicolă
Companies producing bread, biscuits and cakes
L de apă/l de vin produs
Energy used (e.g. electricity) during baking divided by amount of product output, ingredients inputs or baking area
Întreprinderile care produc vinuri
BEMP 3.9.2
Apa totală consumată în timpul unei anumite perioade (de exemplu, anual, lunar sau în perioada de recoltare) în întreprinderea vinicolă, măsurată în litri, împărțită la cantitatea de vin produs (l).
COMPANIES PRODUCING WINE (NACE CODE 11.02)
Apa consumată poate fi măsurată și la nivel de proces.
Total water used in the winery
Buna practică de management de mediu 3.10.1
l of water/l of wine produced
Generarea de deșeuri organice în întreprinderea vinicolă
Companies producing wine
kg/l de vin produs
Total water used during a specific timespan (e.g. annually, monthly, harvest season) in the winery measured in litres divided by the amount of wine produced (l).
Deșeurile organice generate în întreprinderea vinicolă în timpul unei anumite perioade (de exemplu, anual, lunar sau în perioada de recoltare), măsurate în kg, împărțite la cantitatea de vin produs (l)
Water used can also be measured at process level.
Energia consumată în întreprinderea vinicolă
BEMP 3.10.1
kWh (căldură)/l de vin produs
Organic waste generation in the winery
kWh (electricitate)/l de vin produs
kg/l of wine produced
Consumul de energie (termică și electrică), exprimat în kWh, al întreprinderii vinicole în timpul unei anumite perioade (de exemplu, anual, lunar sau în perioada de recoltare), împărțit la cantitatea de vin produs (l)
Organic waste generated in the winery during a specific timespan (e.g. annually, monthly, harvest season) measured in kg divided by the amount of wine produced (l).
Raportul științific și de politică este publicat pe site-ul JRC/IPTS, la următoarea adresă: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/FoodBeverageBEMP.pdf.
Energy used in the winery
Concluziile privind cele mai bune practici de management de mediu și aplicabilitatea acestora, precum și indicatorii de performanță de mediu specifici identificați și parametrii de excelență cuprinși în prezentul document de referință sectorial se bazează pe constatările consemnate în raportul științific și de politică.
kWh (heat)/l of wine produced
Toate informațiile de bază, precum și detaliile tehnice figurează în raport.
kWh (electricity)/l of wine produced
Regulamentul (CEE) nr. 1836/93 al Consiliului din 29 iunie 1993 privind participarea voluntară a întreprinderilor din sectorul industrial la un sistem comunitar de management de mediu și audit (JO L 168, 10.7.1993, p. 1).
Energy (heat and electricity) in kWh used in the winery during a specific timespan (e.g. annually, monthly, harvest season) divided by the amount of wine produced (l)
Regulamentul (CE) nr. 761/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 martie 2001 privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS) (JO L 114, 24.4.2001, p. 1).
The scientific and policy report is publicly available on the JRC-IPTS website at the following address: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/FoodBeverageBEMP.pdf The conclusions on best environmental management practices and their applicability as well as the identified specific environmental performance indicators and the benchmarks of excellence contained in this Sectoral Reference Document are based on the findings documented in the scientific and policy report.
Conform secțiunii B litera (e) din anexa IV la Regulamentul EMAS, declarația de mediu trebuie să conțină „o sinteză a datelor disponibile cu privire la performanța organizației în raport cu obiectivele și țintele sale de mediu corespunzătoare impactului semnificativ asupra mediului.
All the background information and technical details can be found there.
Raportarea se face pe baza indicatorilor principali, precum și a altor indicatori relevanți existenți în ceea ce privește performanța de mediu, în conformitate cu secțiunea C”.
Council Regulation (EEC) No 1836/93 of 29 June 1993 allowing voluntary participation by companies in the industrial sector in a Community eco-management and audit scheme (OJ L 168, 10.7.1993, p. 1).
Secțiunea C din anexa IV prevede următoarele: „de asemenea, fiecare organizație prezintă rapoarte anuale cu privire la performanțele sale referitoare la aspecte de mediu cu caracter specific, astfel cum au fost identificate în declarația de mediu și, după caz, ia în considerare documente sectoriale de referință, în conformitate cu articolul 46.”
Regulation (EC) No 761/2001 of the European Parliament and of the Council of 19 March 2001 allowing voluntary participation by organisations in a Community eco-management and audit scheme (EMAS) (OJ L 114, 24.4.2001, p. 1).
O descriere detaliată a fiecărei bune practici, împreună cu orientări practice privind punerea în aplicare a acestora, este disponibilă în „Raportul privind cele mai bune practici” publicat de JRC și disponibil online la adresa http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/FoodBeverageBEMP.pdf.
According to Annex IV (B.e.) of the EMAS Regulation, the environmental statement shall contain ‘a summary of the data available on the performance of the organisation against its environmental objectives and targets with respect to its significant environmental impacts.
Organizațiile sunt invitate să consulte raportul în cazul în care sunt interesate să afle mai multe despre unele dintre bunele practici descrise în prezentul document de referință sectorial.
Reporting shall be on the core indicators and on other relevant existing environmental performance indicators as set out in Section C’.
Regulamentul (CE) nr. 1893/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 de stabilire a Nomenclatorului statistic al activităților economice NACE a doua revizuire și de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 3037/90 al Consiliului, precum și a anumitor regulamente CE privind domenii statistice specifice (JO L 393, 30.12.2006, p. 1).
Annex IV — Section C states that ‘each organisation shall also report annually on its performance relating to the more specific environmental aspects as identified in its environmental statement and, where available, take account of sectoral reference documents as referred to in Article 46.’
În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1221/2009, „aspect de mediu direct” înseamnă un aspect de mediu asociat unor activități, produse și servicii ale organizației asupra cărora aceasta deține un control administrativ direct.
A detailed description of each of the best practices, with practical guidance on how to implement them, is available in the ‘Best Practice Report’ published by the JRC and available on-line at http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/FoodBeverageBEMP.pdf Organisations are invited to consult it if interested in learning more about some of the best practices described in this SRD.
În schimb, „aspect de mediu indirect” înseamnă un aspect de mediu care este rezultatul interacțiunii dintre organizație și terțe părți și care poate fi influențat într-o măsură rezonabilă de organizație.
Regulation (EC) No 1893/2006 of the European Parliament and of the Council of 20 December 2006 establishing the statistical classification of economic activities NACE Revision 2 and amending Council Regulation (EEC) No 3037/90 as well as certain EC Regulations on specific statistical domains (OJ L 393, 30.12.2006, p. 1).
Pentru mai multe informații despre conținutul documentelor de referință privind cele mai bune tehnici disponibile și pentru o explicație completă a termenilor și a acronimelor, consultați site-ul Biroului European pentru Prevenirea și Controlul Integrat al Poluării: http://eippcb.jrc.ec.europa.eu/
According to Regulation (EC) No 1221/2009 ‘direct environmental aspect’ refers to an environmental aspect associated with activities, products and services of the organisation itself, over which it has direct management control.
Documentul de referință sectorial pentru agricultură – sectorul de producție vegetală și animală și „Raportul privind cele mai bune practici” aferent publicat de JRC sunt disponibile online la adresa: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/agri.html
Instead ‘indirect environmental aspect’ refers to an environmental aspect which results from the interaction of the organisation with third parties and which can to a reasonable degree be influenced by the organisation.
Documentul de referință sectorial pentru sectorul comerțului cu amănuntul și „Raportul privind cele mai bune practici” publicat de JRC sunt disponibile online la adresa: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/retail.html
For more information on the content of the Best Available Techniques Reference Documents and full explanation of terms and acronyms, refer to the European Integrated Pollution Prevention and Control Bureau website: http://eippcb.jrc.ec.europa.eu/
În vederea stabilirii unei metode comune pentru măsurarea performanței de mediu pe durata ciclului de viață, Comisia Europeană a elaborat o metodă referitoare la amprenta de mediu a produselor și o metodă referitoare la amprenta de mediu a organizațiilor.
The Sectoral Reference Document for the agriculture — crop and animal production sector and the related ‘Best Practice Report’ published by the JRC are available online at: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/agri.html
Utilizarea acestor metode a făcut obiectul unei recomandări a Comisiei în 2013 (http://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=CELEX %3A32013H0179).
The Sectoral Reference Document for the retail trade sector and the related ‘Best Practice Report’ published by the JRC are available online at: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/retail.html
Normele sectoriale și specifice produselor care au fost elaborate sunt testate (în perioada 2013-2016), pe bază de voluntariat, de peste 280 de întreprinderi și organizații grupate în 26 de cazuri-pilot (a se vedea lista disponibilă la adresa http://ec.europa.eu/environment/eussd/smgp/ef_pilots.htm).
With the aim of establishing a common method for measuring life cycle environmental performance, the European Commission developed the Product Environmental Footprint (PEF) and Organisation Environmental Footprint (OEF) methods.
Procentul produselor poate fi calculat (aici și în indicatorii similari următori) ținând seama de totalitatea diferitelor tipuri de produse fabricate și de numărul tipurilor de produse evaluate cu ajutorul unui protocol recunoscut de evaluare a durabilității ecologice sau ponderând fiecare tip de produs fabricat în funcție de volumul de vânzări, de exemplu.
The use of these methods was object of a Commission Recommendation in 2013 (http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:32013H0179).
Criteriile de performanță de mediu utilizate în achizițiile verzi pot avea la bază certificări, standarde, etichete ecologice, inițiative private/cooperare cu mediul privat sau rezultatele unor evaluări privind durabilitatea (a se vedea buna practică de management de mediu 3.1.1) elaborate la nivel intern sau extern.
The development of product- and sector-specific rules is being tested (between 2013 and 2016) by more than 280 volunteering companies and organisations grouped in 26 pilot cases (see list on http://ec.europa.eu/environment/eussd/smgp/ef_pilots.htm).
În cadrul seriei de standarde de mediu ISO 14000, Organizația Internațională de Standardizare (ISO) a elaborat o subserie (ISO 14020) specifică etichetării ecologice, care vizează trei tipuri de sisteme de etichetare.
The percentage of products can be calculated (here and in following similar indicators) by considering the total different types of products manufactured and how many types of products are assessed using a recognised environmental sustainability assessment protocol or by weighting with sales volume each type of product manufactured for example.
În acest context, o etichetă ecologică de „tip I” este o etichetă bazată pe criterii multiple creată de un terț.
The environmental performance criteria used in green procurement may be based on certifications, standards, ecolabels, private initiatives/cooperation or the results of sustainability assessments (see BEMP 3.1.1) developed internally or externally.
Exemple în acest sens sunt „eticheta ecologică a UE” de la nivelul UE sau, la nivel național sau multilateral, „Blaue Engel”, „Eticheta ecologică austriacă” și „Nordic Swan”.
As part of the ISO 14000 series of environmental standards, the International Standards Organisation (ISO) has drawn up a subseries (ISO 14020) specific to environmental labelling, which covers three types of labelling schemes.
Mai multe informații privind standardul ISO 50001 – Sisteme de management al energiei sunt disponibile la adresa: http://www.iso.org/iso/home/standards/management-standards/iso50001.htm
In this context a ‘Type I’ ecolabel is a multi-criteria label developed by a third party.
Un sistem complet de gestionare a energiei poate face parte și dintr-un sistem mai cuprinzător de management de mediu, cum ar fi EMAS.
Examples are, at EU level, the ‘EU Ecolabel’ or, at national or multilateral level, the ‘Blaue Engel’, the ‘Austrian Ecolabel’ and the ‘Nordic Swan’.
Eficacitatea generală a echipamentelor se calculează prin înmulțirea a trei elemente: (i) disponibilitatea (procentul din perioada planificată corespunzător funcționării echipamentului), (ii) performanța (producția efectivă față de producția țintă, exprimată procentual) și (iii) rata calității produselor (procentul produselor care nu sunt rebuturi și nu au defecte, față de total).
More information on the standard ISO 50001 — Energy management is available at: http://www.iso.org/iso/home/standards/management-standards/iso50001.htm
Pentru mai multe informații despre conținutul documentelor de referință privind cele mai bune tehnici disponibile și pentru o explicație completă a termenilor și a acronimelor, consultați site-ul Biroului European pentru Prevenirea și Controlul Integrat al Poluării: http://eippcb.jrc.ec.europa.eu/
A comprehensive energy management system can also be part of a more comprehensive environmental management system like EMAS
Cele mai bune 10 % valori pot corespunde celor mai mari sau celor mai mici 10 % valori ale fiecărui interval BAT-AE(P)L, respectiv cele mai exigente din punct de vedere al cerințelor de mediu.
Overall equipment effectiveness (OEE) is calculated by multiplying three elements: (i) availability (percentage of planned time the equipment is operating); (ii) performance (actual throughput versus target throughput, as a percentage); and (iii) product quality rate (percentage of overall products that are not defects or defective).
Directiva 92/83/CEE a Consiliului din 19 octombrie 1992 privind armonizarea structurilor accizelor la alcool și băuturi alcoolice (JO L 316, 31.10.1992, p. 21) definește termenul „mică fabrică de bere independentă”, care se referă la o fabrică de bere a cărei producție anuală nu depășește 200000 hl.
For more information on the content of the Best Available Techniques Reference Documents and a full explanation of terms and acronyms, refer to the European Integrated Pollution Prevention and Control Bureau website: http://eippcb.jrc.ec.europa.eu/
Principalele presiuni asupra mediului care le sunt asociate
Council Directive 92/83/EEC of 19 October 1992 on the harmonization of the structures of excise duties on alcohol and alcoholic beverages (OJ L 316, 31.10.1992, p.
introducerea unui sistem amplu de gestionare a energiei, cum ar fi ISO 50001 [15], ca parte a unui sistem de management de mediu, cum ar fi EMAS;
21) defines ‘independent small brewery’ as a brewery whose annual production does not exceed 200000 hl.
instalarea de contoare (sau contoare inteligente) la nivel de proces individual, care să asigure o monitorizare exactă a energiei;
SCOPE 3.
Kg CO2eq/m3
BEST ENVIRONMENTAL MANAGEMENT PRACTICES, ENVIRONMENTAL PERFORMANCE INDICATORS AND BENCHMARKS OF EXCELLENCE FOR THE FOOD AND BEVERAGE MANUFACTURING SECTOR
Buna practică de management de mediu 3.1.5
Council Decision (CFSP) 2017/1512
Decizia (PESC) 2017/1512 a Consiliului
of 30 August 2017
din 30 august 2017
On 22 April 2013, the Council adopted Decision 2013/183/CFSP [1] concerning restrictive measures against the Democratic People's Republic of Korea (‘the DPRK’), which replaced Decision 2010/800/CFSP [2] and, inter alia, implemented United Nations Security Council Resolutions (‘UNSCRs’) 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013) and 2094 (2013).
La 22 aprilie 2013, Consiliul a adoptat Decizia 2013/183/PESC [1] privind măsuri restrictive împotriva Republicii Populare Democrate Coreene (RPDC), care a înlocuit Decizia 2010/800/PESC [2] și, printre altele, a pus în aplicare Rezoluțiile (RCSONU) 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013) și 2094 (2013) ale Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite.
On 2 March 2016, the UN Security Council adopted UNSCR 2270 (2016) providing for new measures against the DPRK.
La 2 martie 2016, Consiliul de Securitate al ONU a adoptat RCSONU 2270 (2016), care prevede noi măsuri împotriva RPDC.
On 31 March 2016, the Council adopted Decision (CFSP) 2016/476 [3] giving effect to those measures.
La 31 martie 2016, Consiliul a adoptat Decizia (PESC) 2016/476 [3], care pune în aplicare măsurile respective.
On 27 May 2016, the Council adopted Decision (CFSP) 2016/849 [4] concerning restrictive measures against the DPRK, which replaced Decision 2013/183/CFSP and, inter alia, implemented UNSCRs 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) and 2270 (2016).
La 27 mai 2016, Consiliul a adoptat Decizia (PESC) 2016/849 [4] privind măsuri restrictive împotriva RPDC, care a înlocuit Decizia 2013/183/PESC și, între altele, a pus în aplicare RCSONU 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) și 2270 (2016).
UNSCR 2270 (2016) provides that the asset freeze is to apply with respect to entities of the Government of the DPRK or the Workers' Party of Korea, or by persons acting on their behalf or at their direction, where a UN Member State determines that they are associated with the DPRK's nuclear or ballistic missile programs or other activities prohibited by the relevant UNSCRs.
RCSONU 2270 (2016) prevede că înghețarea activelor se va aplica față de entități ale guvernului RPDC sau ale Partidului Muncitorilor din Coreea, sau în cazul persoanelor care acționează în numele sau la instrucțiunile acestora, în cazul în care un stat membru al ONU stabilește că acestea sunt asociate cu programul nuclear sau cu cel de rachete balistice al RPDC sau cu alte activități interzise prin RCSONU relevante.
Moreover, the Council considers that persons acting on behalf or at the direction of the entities of the Government of the DPRK or the Workers' Party of Korea that the Council determines are associated with the DPRK's nuclear or ballistic-missile programmes or other activities prohibited by the relevant UNSCRs should be subject to travel restrictions.
În plus, Consiliul consideră că ar trebui să li se aplice restricții de călătorie persoanelor care acționează în numele sau la instrucțiunile entităților guvernului RPDC sau ale Partidului Muncitorilor din Coreea cu privire la care Consiliul stabilește că sunt asociate cu programul nuclear sau cu cel de rachete balistice al RPDC sau cu alte activități interzise prin RCSONU relevante.
The Council considers it necessary to include a new Annex to list those persons and entities.
Consiliul consideră că este necesar să se includă o nouă anexă pentru a include pe listă persoanele și entitățile respective.
UNSCR 2270 (2016) also provides that the asset freeze applicable with respect to entities of the Government of the DPRK or the Workers' Party of Korea, or by persons acting on their behalf or at their direction, does not apply where the funds, other financial assets or economic resources, are required to carry out the activities of DPRK's missions to the UN and other specialised agencies.
RCSONU 2270 (2016) prevede, de asemenea, că măsurile de înghețare a activelor aplicabile în cazul entităților guvernului RPDC sau ale Partidului Muncitorilor din Coreea sau în cazul persoanelor care acționează în numele sau la instrucțiunile acestora nu se aplică în cazul în care fondurile, alte active financiare sau resurse economice sunt necesare pentru a efectua activitățile aferente misiunilor RPDC pe lângă ONU și alte agenții specializate.
point (2) is replaced by the following:
punctul 2 se înlocuiește cu următorul text:
Financial institutions under the jurisdiction of Member States shall not enter into, or continue to participate in, any transactions with:
Instituțiile financiare aflate sub jurisdicția statelor membre nu participă sau nu continuă să participe în nicio tranzacție cu:
banks domiciled in the DPRK, including the Central Bank of the DPRK;
bănci cu sediul în RPDC, inclusiv cu Banca Centrală a RPDC;
branches or subsidiaries within the jurisdiction of the Member States of banks domiciled in the DPRK;
sucursalele sau filialele, aflate sub jurisdicția statelor membre, ale băncilor cu sediul în RPDC;
branches or subsidiaries outside the jurisdiction of the Member States of banks domiciled in the DPRK;
sucursalele sau filialele, aflate în afara jurisdicției statelor membre, ale băncilor cu sediul în RPDC;
financial entities that are not domiciled in the DPRK, that are within the jurisdiction of the Member States and that are controlled by persons or entities domiciled in the DPRK; or
entități financiare care nu au sediul în RPDC care se află sub jurisdicția statelor membre și care sunt controlate de persoane sau entități stabilite în RPDC; sau
financial entities that are not domiciled in the DPRK or are not within the jurisdiction of the Member States but are controlled by persons or entities domiciled in the DPRK,
entități financiare care nu au sediul în RPDC sau nu se află sub jurisdicția statelor membre, dar care sunt controlate de persoane sau entități stabilite în RPDC,
unless such transactions fall within the scope of point (3) and have been authorised in accordance with point (4).’;
cu excepția cazului în care astfel de tranzacții intră sub incidența punctului 3 și au fost autorizate în conformitate cu punctul 4.”;
The prior authorisation referred to in point (4) shall not be required for any transfer of funds or transaction which is necessary for the official purposes of a diplomatic or consular mission of a Member State in the DPRK or an international organisation enjoying immunities in the DPRK in accordance with international law.’.
Autorizația prealabilă menționată la punctul 4 nu este necesară pentru orice transfer de fonduri sau tranzacție care sunt necesare în scopurile oficiale ale unei misiuni diplomatice sau consulare a unui stat membru în RPDC sau ale unei organizații internaționale care beneficiază de imunitate în RPDC în conformitate cu dreptul internațional.”
In Article 18, paragraph 2 is replaced by the following:
La articolul 18, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
Member States shall prohibit the entry into their ports of any vessel if they have information that provides reasonable grounds to believe that the vessel is owned or controlled, directly or indirectly, by a person or entity listed in Annex I, II, III or V, or contains cargo whose supply, sale, transfer or export is prohibited by UNSCR 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) or 2270 (2016) or by this Decision.’.
Statele membre interzic intrarea oricărei nave în porturile lor dacă dețin informații care oferă motive întemeiate pentru a presupune că nava se află în proprietatea sau este controlată, direct sau indirect, de o persoană sau o entitate prevăzută în lista din anexa I, II, III sau V, ori că nava are o încărcătură a cărei furnizare, vânzare, transfer sau export este interzisă în temeiul RCSONU 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) sau 2270 (2016) ori în temeiul prezentei decizii.”