natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A number of other sensitive draft legislative acts have been adopted by the Sejm, such as the Law on the National Council of Media [50] and a new anti-terrorism law [51].
În plus, articolul 8 alineatul (2) prevede că președintele Curții trebuie să fie prezent în cadrul Adunării generale pentru ca o decizie emisă de aceasta să fie legitimă (cu excepția cazului în care se alege un nou președinte al Curții, astfel cum s-a menționat anterior), în timp ce în conformitate cu Legea din 22 iulie 2016, președintele sau vicepreședintele Curții este cel care are obligația să se prezinte în cadrul Adunării Generale.
The Commission considers that as long as the Constitutional Tribunal is prevented from fully ensuring an effective constitutional review, there will be no effective scrutiny of compliance with the Constitution, including fundamental rights, of legislative acts such as those referred to above.
Efectul combinat al acestor dispoziții contestă funcția specifică a vicepreședintelui de adjunct al președintelui Curții Constituționale.
The Commission notes for example that new legislation (notably the media legislation [52]) raises concerns relating to freedom and pluralism of the media.
Funcția de vicepreședinte al Curții este recunoscută în Constituție.
More specifically, the new media legislation modifies the rules for the appointment of the Management and Supervisory Boards of the public service broadcasters, putting them under the control of the Government (the Treasury Minister), rather than an independent body.
Chiar și în cazul în care Constituția nu precizează rolul vicepreședintelui, dispozițiile menționate la alineatul anterior subminează funcția de vicepreședinte și probabil pun problema constituționalității, ceea ce presupune un control eficace al constituționalității.
The new legislation also provides for the immediate dismissal of the existing Supervisory and Management Boards.
Numirea unui „președinte în exercițiu al Curții”
In that respect the Commission questions in particular the possibilities of judicial redress for the persons affected by the law.
Articolul 17 alineatul (1) din Legea de punere în aplicare prevede: „În cazul în care este necesar să se pună în aplicare procedura de prezentare a candidaților pentru funcția de președinte al Curții, menționată la articolul 21, pentru perioada cuprinsă între ziua următoare datei la care se publică acest act și data numirii președintelui Curții, Curtea este condusă de către judecătorul Curții pe care președintele republicii l-a însărcinat, printr-o decizie, cu îndeplinirea sarcinilor de președinte al Curții.”
Legislation such as the new Civil Service Act [54] is equally important from the perspective of the rule of law and fundamental rights.
Articolul 17 alineatul (2) prevede: „Președintele republicii alege judecătorul din cadrul Curții însărcinat cu îndeplinirea atribuțiilor președintelui Curții din rândul judecătorilor Curții cu cea mai lungă perioadă de serviciu în instanțele ordinare sau în posturi ale administrației centrale care presupun aplicarea legii.”
In that respect the Commission has asked the Polish Government about the possibilities of judicial redress for the persons affected by the law in its letters of 1 February and 3 March 2016 [55].
Articolul 17 alineatul (3) prevede ca noua procedură stabilită în Legea privind organizarea și desfășurarea procedurilor de selecție a candidaților pentru funcția de președinte al Curții să nu se aplice în acest caz.
The Polish Government has so far not replied to the Commission on this point.
Articolul 16 alineatul (1) din Legea de punere în aplicare prevede: „În cazul în care, la data publicării prezentei legi, Adunarea Generală: 1) nu a fost convocată de președintele Curții, sau 2) a fost convocată de președintele Curții într-un mod incompatibil cu cerințele legii menționate la articolul 3, sau 3) nu a prezentat candidați pentru funcția de președinte al Curții președintelui republicii, sau 4) a prezentat candidați pentru funcția de președinte al Curții președintelui republicii, însă președintele republicii nu a numit președintele Curții, sau 5) a ales candidații pentru funcția de președinte al Curții cu încălcarea dispozițiilor legii menționate la articolul 3 – procedura de prezentare a candidaților pentru funcția de președinte al Curții se desfășoară în conformitate cu normele prevăzute la articolul 21 din prezenta lege.”
The law amending the law on the Police and certain other laws [56] may also raise questions relating to its compliance with fundamental rights, including privacy and data protection.
Articolul 16 alineatul (2) prevede: „În cazurile menționate la punctul 1 alineatele (1)(5), toate acțiunile și instrumentele puse în aplicare în cadrul procedurii de prezentare a candidaților pentru funcția de președinte al Curții președintelui republicii se abrogă.”
On 28 and 29 April 2016, a delegation of the Venice Commission visited Warsaw to discuss the amendments to the Law on the Police and certain other laws, and delivered an opinion in its session of 10 and 11 June 2016 [57].
Președintelui în exercițiu al Curții i se conferă o gamă largă de competențe atâta timp cât nu există un președinte nou al Curții.
The opinion states, inter alia, that the procedural safeguards and material conditions set in the Law are still insufficient to prevent its excessive use and unjustified interference with the privacy of individuals.
În special, în conformitate cu articolul 18 din Legea de punere în aplicare, președintele în exercițiu permite „judecătorilor din decembrie” aleși în mod ilegal să își îndeplinească atribuțiile de judecători (a se vedea secțiunea 2 de mai sus) și conduce noul proces de selecție și exercită pe deplin competențele președintelui Curții, atâta timp cât nu există un președinte nou numit oficial [69].
Furthermore, the new anti-terrorism legislation may raise questions relating to its compliance with fundamental rights [58] and is the subject of constitutional review.
Aceste dispoziții care permit președintelui republicii să numească direct un președinte în exercițiu reprezintă un motiv serios de îngrijorare în ceea ce privește principiile separației puterilor și al independenței sistemului judiciar, astfel cum sunt protejate prin Constituția poloneză.
On 14 December 2016, the Press Bureau of the Chancellery of the Sejm issued a statement regarding changes to the conditions under which the media can work in the Sejm and Senate about which concerns were expressed on the respect of freedom of expression and information.
Mai mult decât atât, competența acordată președintelui republicii de a numi un președinte în exercițiu al Curții pare să fie contrară articolului 194 alineatul (2) din Constituție, care prevede că președintele și vicepreședintele Curții sunt numiți de președintele republicii „din rândul candidaților propuși de către Adunarea Generală a judecătorilor Curții Constituționale”, în timp ce procedura prevăzută în Legea de punere în aplicare neagă existența unui astfel de rol al Adunării Generale.
On 16 December 2016, the budgetary Law for 2017 was voted by the Sejm under controversial circumstances, in particular as it was alleged that the quorum was not reached, a member of the Sejm was excluded from voting and media were blocked from recording the vote.
Hotărârea din 7 noiembrie 2016 a Curții confirmă faptul că persoanele candidate la funcția de președinte al Curții ar trebui să fie propuse de către Adunarea Generală.
There is a need for an effective judicial review, including where applicable constitutional review, of these measures and of the conditions under which they have been adopted.
În plus, criteriile care urmează să fie utilizate de către președintele republicii în alegerea președintelui în exercițiu par să fie arbitrare.
In conclusion, the Commission considers that as long as the Constitutional Tribunal is prevented from fully ensuring an effective constitutional review, there will be no effective scrutiny of the compliance of legislative acts with fundamental rights.
Alegerea ar trebui să se facă din rândul judecătorilor Curții cu cea mai lungă perioadă de activitate în instanțe ordinare sau în posturi ale administrației centrale.
This raises serious concerns in respect of the rule of law, notably as a number of particularly sensitive new legislative acts have been adopted recently by the Sejm for which constitutional review should be available.
Aceste criterii par arbitrare, deoarece ar putea fi selectată o persoană fără experiență relevantă în sistemul judiciar, ci doar în administrația centrală, în timp ce o persoană care deține o experiență îndelungată în cadrul Curții însăși, dar nu în cadrul instanțelor judecătorești ordinare, nu ar putea fi selectată.
APPOINTMENT OF THE PRESIDENT, VICE PRESIDENT AND ACTING PRESIDENT OF THE TRIBUNAL
De asemenea, aceste dispoziții ignoră orice măsuri anterioare luate în procesul de selecție de către Curte înainte de intrarea în vigoare a noii legi.
The new Law on the organisation and proceedings contains new provisions relating to the selection of the candidates for the post of President and Vice-President of the Tribunal to be presented by the General Assembly to the President of the Republic.
Articolul 16 alineatul (3) din Legea din 22 iulie 2016 a solicitat Curții să inițieze procesul de selecție a candidatului între a 30-a și a 15-a zi înainte de încheierea mandatului președintelui în exercițiu.
The new Implementing Law also contains provisions concerning the selection of candidates for the post of President of the Tribunal and provisions enabling the President of the Republic to task a judge who will perform temporarily the duties of the President of the Tribunal (‘acting President of the Tribunal’).
Articolul 16 alineatul (2) din Legea de punere în aplicare abrogă orice măsuri luate de către Curte pentru a îndeplini această obligație.
The Commission recalls that Article 194(2) of the constitution provides that the President and Vice-President of the Constitutional Tribunal are appointed by the President of the Republic ‘from amongst candidates proposed by the General Assembly of the Judges of the Constitutional Tribunal’.
O astfel de ingerință a puterii legislative în orice eventuală decizie luată anterior de către Curte dă naștere la îngrijorări în ceea ce privește independența sistemului judiciar și principiul cooperării loiale între organele de stat.
The term of office of the President of the Tribunal ended on 19 December 2016.
Numirea unui președinte al Curții la 21 decembrie 2016
The term of office of the current Vice-President of the Tribunal will end on 26 June 2017.
La 19 decembrie 2016, președintele republicii a numit-o pe judecătoarea Julia Przyłębska în funcția de președinte în exercițiu al Curții Constituționale.
The two laws mentioned in the previous paragraph have already been adopted and signed by the President of the Republic.
Comisia consideră că această procedură, care a condus la numirea unui nou președinte al Curții, este, în esență, defectuoasă în ceea ce privește statul de drept.
Moreover, they were adopted with great speed (the draft Implementing Law was submitted to the Sejm on 24 November 2016) without a vacatio legis which would enable an effective constitutional review.
Așa cum s-a explicat anterior, procedura a fost condusă de un președinte în exercițiu, a cărui numire reprezintă un motiv serios de îngrijorare în ceea ce privește principiile separației puterilor și al independenței sistemului judiciar, astfel cum sunt protejate prin Constituția poloneză.
At the moment of their adoption, the Tribunal had already started the process of selecting candidates for the post of President of the Tribunal to be proposed to the President of the Republic as required by the Law of 22 July 2016 [61].
În plus, faptul că procedura a permis celor trei „judecători din decembrie” desemnați ilegal de către noul Seim să participe la acest proces a determinat neconstituționalitatea întregului proces de selecție (a se vedea secțiunea 2 de mai jos).
However, the General Assembly was unable to adopt a resolution on presenting candidates to the post of the President of the Constitutional Tribunal as the quorum prescribed by law could not be reached [62].
În mod similar, faptul că „judecătorii din octombrie” aleși în mod legal nu au putut participa la proces a avut, de asemenea, un impact asupra rezultatelor și, prin urmare, a afectat procesul.
The selection procedure for the President and Vice-President of the Tribunal
Mai mult decât atât, termenul foarte scurt pentru convocarea Adunării generale și refuzul de a amâna întâlnirea reprezintă motive serioase de îngrijorare.
The Implementing Law and the Law on organisation and proceedings contain new rules on the procedure for submitting candidates for the post of President and Vice-President of the Tribunal.
În cele din urmă, alegerea candidaților doar de către șase judecători este incompatibilă cu hotărârea Curții din 7 noiembrie 2016, conform căreia articolul 194 alineatul (2) din Constituție trebuie înțeles în sensul că prevede că președintele Curții este numit de către președintele republicii din rândul candidaților care au obținut o majoritate a voturilor în cadrul Adunării generale a Curții.
The procedure of the Implementing Law [63] is specifically designed for the present procedure of election of the President of the Tribunal and applies in the situations described in its Article 16(1) (see section 5.3 below).
Din aceste motive, Comisia consideră că aceste dispoziții privind numirea unui președinte în exercițiu al Curții și a unui președinte al Curții, precum și executarea acestora în data de 19, 20 și 21 decembrie 2016, amenință grav legitimitatea Curții Constituționale, afectând astfel eficacitatea controlului constituționalității.
The Law on organisation and proceedings [64] provides for a procedure which will generally apply for future election procedures for the post of President and Vice-President of the Tribunal and which is broadly similar to the procedure set out in the Implementing Law.
CONCLUZII PRIVIND AMENINȚĂRI SISTEMICE LA ADRESA STATULUI DE DREPT
The new procedure for the selection of candidates for President of the Tribunal requires the three ‘December judges’ unlawfully nominated by the new legislature of the Sejm to participate in the process [65].
Pentru motivele expuse anterior, Comisia consideră că, deși unele dintre aspectele prezentate în recomandarea sa din 27 iulie 2016 au fost abordate, rămân încă nerezolvate o serie de probleme importante și, între timp, au apărut noi motive de îngrijorare.
The Commission considers that such requirement renders the entire selection process unconstitutional (see section 2 below).
În ceea ce privește componența Curții Constituționale, hotărârile sale din 3 și 9 decembrie 2015 nu au fost încă puse în aplicare; prin urmare, cei trei judecători care au fost desemnați legal în octombrie 2015 de cea de a șaptea legislatură a Seimului nu își pot prelua atribuțiile de judecători la Curtea Constituțională.
Similarly, the fact that the lawfully elected ‘October judges’ cannot participate in the process can equally have an impact on the outcome, and therefore vitiates the process.
În curând apare o soluție, deoarece cele trei noi acte legislative adoptate în noiembrie și decembrie 2016 [70] prevăd ca cei trei judecători desemnați de cea de a opta legislatură a Seimului fără un temei juridic valabil să își preia atribuțiile de judecători.
In addition, the new procedure does not ensure that only candidates are proposed to the President of the Republic which have the support of the majority of the General Assembly of the Tribunal [66].
În plus, absența celor trei judecători desemnați legal în octombrie 2015 de cea de a șaptea legislatură a Seimului, coroborată cu cerințele de participare care rămân stricte, a amenințat, cu diferite ocazii, eficacitatea Curții din cauza unei lipse a cvorumului pentru adoptarea de rezoluții de către Adunarea Generală sau de hotărâri în complet de judecată extins.
According to the judgment of the Tribunal of 7 November 2016, Article 194(2) of the constitution must be understood as providing that the President of the Tribunal shall be appointed by the President of the Republic from amongst candidates which have obtained a majority vote in the General Assembly of the Tribunal.
În ceea ce privește publicarea hotărârilor, hotărârea Curții Constituționale din 9 martie 2016 nu a fost încă publicată în Monitorul Oficial.
This renders the new procedure incompatible with the judgment of the Constitutional Tribunal of 7 November 2016.
În plus, guvernul polonez refuză să publice hotărârea din 11 august 2016 referitoare la Legea din 22 iulie 2016 privind Curtea Constituțională, precum și toate celelalte hotărâri pronunțate după această dată, inclusiv hotărârea din 7 noiembrie 2016 cu privire la dispozițiile din Legea din 22 iulie 2016 privind selectarea candidaților pentru funcția de președinte al Curții.
In its opinon of 14 October 2016, the Venice Commission also underlined the importance that the selection process ensures that only candidates with substantial support in the Tribunal can be elected as candidate to be proposed to the President of the Republic [67].
Prin urmare, incertitudinile persistă cu privire la temeiul juridic pe care Curtea trebuie să acționeze și la efectele juridice ale hotărârilor pronunțate de aceasta.
The same concerns relate to the procedure for submitting candidates for the post of Vice-President of the Tribunal [68]; this procedure is identical to the procedure for submitting candidates for the post of President as provided in the Law on organisation and proceedings.
Comisia constată că Legea privind organizarea și desfășurarea procedurilor conține o dispoziție care conferă președintelui Curții competența de a dispune publicarea hotărârilor judecătorești [71].
Role of the Vice-President of the Tribunal
Cu toate acestea, Legea de punere în aplicare împiedică în continuare publicarea anumitor hotărâri pronunțate de Curte, inclusiv hotărârile menționate anterior [72].
The Commission also notes that the Implementing Law and the Law on organisation and proceedings contain a number of provisions which negate the function of the Vice-President of the Constitutional Tribunal.
În ceea ce privește eficacitatea controlului constituționalității, Comisia consideră că, deși se pot observa anumite îmbunătățiri față de Legea din 22 iulie 2016, cele trei acte legislative noi adoptate în decembrie 2016 conțin o serie de dispoziții care nu respectă hotărârile anterioare ale Curții Constituționale și au adăugat noi motive de îngrijorare la cele identificate în recomandarea din 27 iulie 2016.
Article 12(3) of the Law on organisation and proceedings allow the President of the Constitutional Tribunal to authorise another judge besides the Vice-President to execute certain competencies on the management of the work of the Tribunal.
Aceste motive noi de îngrijorare se referă, în special, la inițierea procedurii disciplinare, posibilitatea pensionării anticipate, noile cerințe pentru judecătorii Curții, modificările semnificative în ceea ce privește organizarea internă a Curții, procedura de selecție a candidaților la funcția de președinte și de vicepreședinte al Curții, rolul de vicepreședinte al Curții și numirea unui președinte în exercițiu al Curții.
Article 37 provides that the President of the Tribunal can designate another judge to replace him at full bench hearings (the Vice-President is not mentioned).
Comisia consideră, în special, că efectul combinat al dispozițiilor privind numirea unui președinte în exercițiu al Curții, procedura de selecție a candidaților la funcția de președinte și refuzul judecătorilor aleși de cea de a șaptea legislatură a Seimului de a depune jurământul, chiar dacă se prevede preluarea atribuțiilor celor trei judecători desemnați de cea de a opta legislatură a Seimului fără un temei juridic valabil, amenință grav legitimitatea Curții Constituționale, afectând astfel eficacitatea controlului constituționalității.
Furthermore, if the term of the President of the Tribunal ends, certain key functions are assumed by the judge with the ‘greatest aggregate seniority’ (Article 11(2)), or by the ‘most junior’ judge (Article 11(4)) and not by the Vice-President.
În plus, atâta timp cât cei trei judecători desemnați în mod legal în octombrie 2015 de cea de a șaptea legislatură a Seimului nu își pot prelua atribuțiile de judecători la Curtea Constituțională, Comisia consideră că procesul de selecție a noului președinte al Curții rămâne în esență defectuos.
Also, the Law no longer foresees that the Vice-President can preside the General Assembly, contrary to the Law of 22 July 2016.
În plus, continuă să apară acțiuni și declarații publice din partea autorităților poloneze, care subminează legitimitatea și eficacitatea Curții Constituționale, inclusiv inițierea unei anchete penale împotriva președintelui Curții Constituționale.
In addition, Article 17(1) of the Implementing Law provides that for the period after the publication of the law until the formal appointment of the new President of the Tribunal, the Tribunal shall be headed by the judge whom the President of the Republic has tasked with performing the duties of the President of the Tribunal (see section 5.3 below).
Comisia reamintește principiul cooperării loiale între organele de stat care este, astfel cum s-a subliniat în avizele Comisiei de la Veneția, o condiție constituțională prealabilă într-un stat democratic guvernat de principiul statului de drept.
The combined effect of these provisions denies the specific position of the Vice-President as the deputy of the President of the Constitutional Tribunal.
Comisia este preocupată, în mod deosebit, de consecințele acestei situații a unei amenințări sistemice la adresa statului de drept:
The position of Vice-President of the Tribunal is recognised in the constitution.
Faptul că Curtea Constituțională este împiedicată să asigure un control al constituționalității eficient afectează integritatea, stabilitatea și buna funcționare a acesteia, care reprezintă garanții esențiale pentru funcționarea statului de drept în Polonia.
Even if the constitution does not specify the role of the Vice-President, the provisions referred to in the previous paragraph undermine the position of Vice-President and potentially raise an issue of constitutionality which requires an effective constitutional review.
În statele în care a fost instituit un sistem judiciar constituțional, eficiența acestuia este o componentă-cheie a statului de drept.
The appointment of an ‘acting President of the Tribunal’
În condițiile actuale, constituționalitatea legilor poloneze [73] nu mai poate fi garantată în mod efectiv.
Article 17(1) of the Implementing Law provides: ‘If it is necessary to implement the procedure for submitting candidates for the post of President of the Tribunal referred to in Article 21, for the period between the day after the date on which this Act is published and the appointment of the President of the Tribunal, the Tribunal shall be headed by the judge of the Tribunal whom the President of the Republic, by way of a decision, has tasked with performing the duties of the President of the Tribunal.’
Încrederea în sistemul juridic polonez, în integritatea și coerența sa este grav afectat de refuzul guvernului polonez de a publica hotărârile Curții Constituționale.
Article 21 establishes a specific procedure for the selection of the candidates for the post of President of the Tribunal to be presented by the General Assembly to the President of the Republic (see above).
Acest lucru este confirmat de faptul că Curtea Supremă a considerat că este necesar să emită o rezoluție [74] în care declară că hotărârile Curții Constituționale prezintă un caracter obligatoriu chiar și în cazul în care acestea nu sunt publicate.