natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Energy produced on-site (used on-site or exported) reduces the primary energy needs associated with delivered energy.
Obiectivul final al calculului performanței energetice este de a determina consumul global anual de energie primară netă, care corespunde utilizării energiei pentru încălzire, răcire, ventilație, apă caldă și iluminat.
The end objective of the energy performance calculation is to determine the annual overall energy use in net primary energy, which corresponds to energy use for heating, cooling, ventilation, hot water and lighting.
Această balanță anuală este în concordanță cu actuala Directivă-cadru EPBD.
This annual balancing is consistent with the current EPBD framework.
Cu toate acestea, studiile sugerează că ar putea exista beneficii în calculul bilanțului energetic pe intervale de timp mai mici (de exemplu, pentru a observa efecte zilnice și sezoniere) [7].În conformitate cu articolul 4 alineatul (1), cerințele minime trebuie să țină seama de condițiile generale care caracterizează climatul interior, cu scopul de a evita posibile efecte negative, cum ar fi o ventilație necorespunzătoare.
However, studies suggest that there could be benefits in calculating energy balances at smaller time steps (e.g. to observe daily and seasonal effects) [7].In accordance with Article 4(1), minimum requirements must take account of general indoor climate conditions in order to avoid possible negative effects such as inadequate ventilation.
Pentru a evita deteriorarea calității aerului din interior și a condițiilor de confort și sănătate în cadrul fondului locativ european [8], înăsprirea treptată a cerințelor minime de performanță energetică care rezultă din implementarea NZEB la nivel european ar trebui efectuată împreună cu strategii corespunzătoare privind mediul interior.
To avoid deterioration of indoor air quality, comfort and health conditions in the European building stock [8], the stepwise tightening of minimum energy performance requirements resulting from the implementation of NZEB across Europe should be done together with appropriate strategies dealing with indoor environment.
În mod similar, studiile [9] indică faptul că, adesea, clădirile noi și renovate nu ating performanța energetică planificată.
Similarly, studies [9] indicate that often new and renovated buildings do not reach the planned energy performance.
Ar trebui instituite mecanisme pentru a calibra calculul performanței energetice cu consumul real de energie.2.1.2.
Mechanisms should be put in place to calibrate the calculation of the energy performance with actual energy use.2.1.2.
Relația dintre nivelurile optime din punctul de vedere al costurilor și NZEB
Relationship between cost-optimal and NZEB levels
EPBD stabilește un sistem de analiză comparativă (principiul „optimalității costurilor”) pentru a orienta statele membre în stabilirea cerințelor de performanță energetică prevăzute în codurile naționale sau regionale din domeniul construcțiilor, precum și în revizuirea lor periodică.
The EPBD establishes a benchmarking system (principle of ‘cost-optimality’) to guide Member States in setting energy performance requirements contained in national or regional building codes, and keeping them under regular review.
În temeiul EPBD, optimalitatea costurilor [10] stabilește nivelul minim de ambiție, atât pentru renovarea clădirilor, cât și pentru clădirile noi.
Under the EPBD, cost-optimality [10] sets the minimum level of ambition for both building renovation and new buildings.
În conformitate cu cerințele optime din punct de vedere al costurilor, în temeiul articolului 5 din directivă, cerințele minime de performanță energetică la nivel național trebuie revizuite din cinci în cinci ani și consolidate în cazul în care sunt în mod semnificativ mai puțin ambițioase decât nivelurile optime din punctul de vedere al costurilor la nivel național.
In line with the cost-optimal requirements under Article 5 of the Directive, national minimum energy performance requirements are to be reviewed every five years and strengthened if they are significantly less ambitious than the national cost-optimal levels.
În consecință, pentru a defini și a corespunde nivelului NZEB, statele membre pot utiliza diferite combinații de măsuri privind izolarea termică sau alte măsuri de îmbunătățire a eficienței energetice, integrării sistemelor tehnice de înaltă eficiență ale clădirilor și utilizării energiei regenerabile la fața locului [11].
This requires assessing and comparing different energy efficiency and renewable energy measures, both individually and in combination, as part of packages of measures to be applied to reference buildings.
Statele membre trebuie să definească factorii de energie primară pentru fiecare vector energetic.
Accordingly, to define and meet the NZEB level, Member States can use different combinations of measures concerning insulation or other energy efficiency measures, inclusion of highly-efficient technical building systems and use of on-site renewable energy sources [11].
Acești factori de energie primară se pot baza pe valorile medii naționale ori regionale sau pe valori specifice.
As part of the cost-optimal calculations, Member States need to explore the contribution of each of these three types of measures.
Acești factori ar trebui să ia în considerare conținutul în energie regenerabilă al energiei furnizate clădirii, inclusiv din surse aflate în apropiere, în scopul de a plasa pe picior de egalitate sursele de energie regenerabilă de la fața locului și pe cele din afara sitului.
Member States have to define primary energy factors per energy carrier.
Este important să se țină seama de faptul că, pentru cea mai mare parte a clădirilor noi, conceptul de clădiri al căror consum de energie este aproape egal cu zero va fi aplicat începând cu ianuarie 2021 (pentru clădirile publice noi, începând cu ianuarie 2019).
These primary energy factors can be based on national or regional average values, or on specific values.
La momentul respectiv, ca o reacție la piețele mai mature și la volume mai mari, costurile aferente tehnologiei vor fi probabil mai mici.
These factors should take into account the renewable energy content of the energy supplied to the building, including from nearby sources, in order to place on-site and off-site renewable energy sources on equal footing.
Prin urmare, este probabil că nivelurile NZEB vor corespunde costurilor optime prevăzute pentru 2020.
It is important to keep in mind that, for the bulk of new buildings, the nearly zero-energy buildings concept will apply as from January 2021 onwards (for new public buildings from January 2019 onwards).
Dovezile sugerează că tehnologiile existente referitoare la economiile de energie, eficiența energetică și energiile regenerabile sunt suficiente pentru a atinge, în combinație, o țintă adecvată pentru clădirile al căror consum de energie este aproape egal cu zero [12].
By then, technology costs are likely to be lower in reaction to more mature markets and larger volumes.
Fiecare ciclu de cinci ani de revizuire a optimalității costurilor reprezintă o ocazie de a insera sporul de eficiență energetică în codurile naționale din domeniul construcțiilor, pe măsură ce sunt verificate noile tehnologii, și o șansă de a modifica normele privind performanța energetică a clădirilor în sensul reducerii decalajului față de nivelurile optime din punctul de vedere al costurilor.
It is therefore likely that the NZEB levels will correspond to the cost-optimum for 2020.
După 2020, principiul optimalității costurilor va permite îmbunătățirea continuă a nivelului de ambiție al cerințelor NZEB pentru clădirile noi, în cadrul revizuirii periodice a codurilor naționale din domeniul construcțiilor pentru clădirile noi și pentru cele existente.
A technology gap that would need to be bridged by 2021 has not been identified.
Un obiectiv important specific a fost integrarea surselor regenerabile de energie în implementarea NZEB la nivel național.
Analysis of the cost-optimal reports required under Article 5 of the EPBD indicates that a smooth transition between cost optimality and NZEB is achievable [13].
Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului [14] (denumită în continuare Directiva RES) impune statelor membre introducerea în propriile reglementări și coduri din domeniul construcțiilor a unor măsuri adecvate în scopul de a mări ponderea tuturor tipurilor de energie din surse regenerabile în sectorul construcțiilor [15].
Each five-year cost-optimality cycle presents an opportunity to lock energy efficiency gains into national building codes as new technologies are proven, and a chance to amend the building performance rules to close the gap to cost-optimal levels.
Aceste măsuri sunt complementare cu cerințele privind NZEB din EPBD.
After 2020, the principle of cost-optimality will allow continuous improvement of the level of ambition of NZEB requirements for new buildings, as part of the regular review of national building codes for new and for existing buildings.
Dispozițiile EPBD promovează în mod firesc utilizarea surselor regenerabile de energie, în special a energiei produse la fața locului, deoarece energia produsă în clădire reduce energia primară asociată energiei furnizate.
How do renewable energy sources contribute?
În acest fel, sursele regenerabile de energie de la fața locului fac întotdeauna parte din calculul performanței energetice a clădirilor.
A particular important objective has been the integration of renewable energy sources in national NZEB implementation.
În timp ce o serie de state membre impun o cotă a energiei regenerabile din energia primară utilizată sau o contribuție minimă a energiei regenerabile exprimată în kWh/(m2.an), altele utilizează o cerință indirectă, cum ar fi un consum scăzut de energie primară neregenerabilă, care poate fi atins numai dacă energia regenerabilă face parte din conceptul de construcție [16].
Directive 2009/28/EC of the European Parliament and of the Council [14] (hereafter the RES Directive) requires Member States to introduce in their building regulations and codes appropriate measures in order to increase the share of all kinds of energy from renewable sources in the building sector [15].
Această flexibilitate permite adaptarea la circumstanțele naționale și la condițiile locale (tip de construcție, climă, costuri pentru tehnologii comparabile în domeniul surselor regenerabile de energie și accesibilitate, combinație optimă de măsuri axate pe cerere, densitate de clădiri etc.).
Such measures are complementary to the NZEB requirements in the EPBD.
Cele mai frecvent aplicate sisteme de energie regenerabilă în NZEB sunt energia termică solară și sistemele fotovoltaice instalate în clădire.
The provisions of the EPBD naturally drive the use of renewable energy sources, notably on-site as the energy produced on-building reduces the primary energy associated with the delivered energy.
Alte surse de energie regenerabilă utilizate în aceste clădiri sunt energia geotermală (de la pompele de căldură din sol) și biomasa.
In this way, on-site renewables are always part of the calculation of the energy performance of the building.
De exemplu, tehnologiile de producere a energiei regenerabile cum sunt energia termică solară și sistemele fotovoltaice sunt mai eficiente din punctul de vedere al costurilor în clima mediteraneeană (caracterizată prin radiații solare mai intense) decât în alte zone climatice.
While several Member States require a renewable energy share of the primary energy used or a minimum renewable energy contribution in kWh/(m2.y), others use indirect requirement such as a low non-renewable primary energy use that can only be met if renewable energy is part of the building concept [16].
Prin urmare, aceste tehnologii pot avea o contribuție relativă mai mare la înăsprirea cerințelor privind performanța energetică.
This flexibility allows adaptation to national circumstances and local conditions (building type, climate, costs for comparable renewable technologies and accessibility, optimal combination with demand side measures, building density, etc.).
În ceea ce privește sursele de energie regenerabilă din afara sitului, inclusiv cele aflate în apropiere, cum sunt încălzirea și răcirea centralizate [17], ponderea energiei regenerabile în cadrul mixului de vectori energetici (de exemplu, în mixul rețelei de energie electrică atunci când electricitatea este vectorul energetic) va afecta performanța energetică a clădirii prin intermediul factorilor de energie primară.
The most frequently applied renewable energy systems in NZEB are on-building solar thermal and PV systems.
Statele membre recurg la această flexibilitate, deoarece s-a remarcat că factorii de energie primară sunt semnificativ diferiți pentru diferiți vectori energetici în general și pentru cele mai multe surse de energie regenerabilă și tehnologii în particular [18].
Other renewable energy sources used in these buildings are geothermal (from ground source heat pumps) and biomass.
Ce trebuie să acopere definițiile aplicate la nivel național ale NZEB?
For example, renewable energy technologies such as solar thermal and PV systems are more cost-effective in Mediterranean climates (characterised by higher solar radiation) than in other climates.
Majoritatea statelor membre [19] utilizează deja un indicator al consumului de energie primară exprimat în kWh/(m2.an) în conformitate cu anexa I. În plus, statele membre includ adesea alți parametri, cum sunt valorile U ale componentelor anvelopei clădirii, energia netă și finală pentru încălzire și răcire și emisiile de CO2.
Therefore, these technologies can have a higher relative contribution to tighter energy performance requirements.
Aproximativ 60 % din statele membre au stabilit modul detaliat în care aplică în practică definiția NZEB printr-un document juridic (de exemplu, reglementări privind construcțiile și decrete privind energia).
As regards off-site renewable energy sources, including those nearby such as district heating and cooling [17], the share of renewable energy in the energy carrier mix (for instance in the electricity network mix when electricity is the energy carrier) will affect the energy performance of the building through primary energy factors.
Aplicarea în practică detaliată de către statele membre a definiției clădirilor al căror consum de energie este aproape egal cu zero necesită introducerea unui indicator numeric al consumului de energie primară, exprimat în kWh/(m2.an) [20].
Member States make use of this flexibility as significantly different primary energy factors for different energy carriers are observed in general, and for most renewable energy sources and technologies in particular [18].
Această aplicare în practică detaliată trebuie inclusă în măsurile de transpunere pe plan național sau în planul național pentru creșterea numărului de NZEB.
What do national applied definitions of NZEB need to cover?
Clădiri noi: calendar pentru obiectivele NZEB
The majority of Member States [19] already use a primary energy use indicator in kWh/(m2.y) in line with Annex I. In addition, Member States often include other parameters such as U-values of building envelope components, net and final energy for heating and cooling and CO2 emissions.
Articolul 9 alineatul (1) din EPBD impune statelor membre să:
Approximately 60 % of Member States have fixed their detailed application of the NZEB definition in a legal document (e.g. building regulations and energy decrees).
„[…] se asigure că:
Member States' detailed application in practice of the definition of nearly zero-energy buildings needs to include a numerical indicator of primary energy use expressed in kWh/(m2.y) [20].
până la 31 decembrie 2020, toate clădirile noi vor fi clădiri al căror consum de energie este aproape egal cu zero; și
This detailed application is to be included in the national transposition measures or in the national plan for increasing the number of NZEB.
după 31 decembrie 2018, clădirile noi ocupate și deținute de autoritățile publice sunt clădiri al căror consum de energie este aproape egal cu zero.”
New buildings: timeline for NZEB targets
Legislația națională de transpunere a cerințelor prevăzute la articolul 9 alineatul (1) trebuie să conțină dispoziții, măsuri sau politici prin care să se asigure faptul că, până la 31 decembrie 2020, toate clădirile noi vor fi clădiri al căror consum de energie este aproape egal cu zero.
Article 9(1) of the EPBD requires Member States to
Aceeași cerință de a deveni clădiri al căror consum de energie este aproape egal cu zero până la 31 decembrie 2018 este valabilă și pentru clădirile noi ocupate și aflate în proprietate publică.
‘…ensure that:
Statele membre trebuie să se asigure că cerințele prevăzute la articolul 9 alineatul (1) litera (a) sunt îndeplinite până la 31 decembrie 2020 și respectiv până la 31 decembrie 2018 pentru cerințele de la articolul 9 alineatul (1) litera (b).
by 31 December 2020, all new buildings are nearly zero-energy buildings; and
Deși aceste date sunt în viitor, termenul de transpunere a articolului 9 a fost 9 ianuarie 2013 [21].
after 31 December 2018, new buildings occupied and owned by public authorities are nearly zero-energy buildings.’
Până la această dată, toate dispozițiile de la articolul 9 privind NZEB este necesar să se reflecte în măsurile de transpunere la nivel național.
The same applies for new public occupied and owned buildings to be nearly-zero energy buildings by 31 December 2018.
Inserarea acestor obiective în legislația națională creează transparență cu privire la obiectivele politice și conferă vizibilitate pentru operatorii economici și alte părți interesate cu privire la viitoarele cerințe privind performanța energetică a clădirilor noi.
With a view to preparing the implementation of Article 9(1), national plans for increasing the number of nearly zero-energy buildings had to include, inter alia, intermediate targets for improving the energy performance of new buildings by 2015.
În plus, articolul 9 alineatul (1) impune statelor membre să se asigure că, până la datele relevante, toate clădirile noi sunt NZEB.
These targets could relate to the minimum percentage of new buildings to be nearly zero-energy buildings, by that date.
Ca urmare, cetățenii care cumpără clădiri sau apartamente nou construite în 2021 se așteaptă ca piața să fi evoluat în conformitate cu aceste obiective, iar clădirile să fie NZEB.
Member States must ensure that the requirements of Article 9(1)(a) are met by 31 December 2020 and 31 December 2018 for Article 9(1)(b).
Experiența din sectorul construcțiilor indică faptul că momentul terminării lucrărilor de construcții sau cel al finalizării unei clădiri ar putea fi nesigur, putând surveni întârzieri.
Although these dates are in the future, the deadline for transposition of Article 9 was 9 January 2013 [21].
Statele membre ar trebui să țină seama de perioada de valabilitate a autorizațiilor de construcție, de durata construcției și a finalizării lucrărilor de construcții și de obiectivele de la articolul 9 alineatul (1) din EPBD pentru a evita neîndeplinirea obligației de a se asigura că „până în ianuarie 2021, toate clădirile noi sunt NZEB”.
By this date, all the NZEB provisions of Article 9 needed to be reflected in national transposition measures.
Politici și măsuri pentru promovarea NZEB
Indeed, such a lengthy run-up is necessary given how long it takes to plan, have permission for and construct a building.
În temeiul articolului 9 alineatul (1), statele membre trebuie să elaboreze planuri naționale pentru creșterea numărului de NZEB.
Having these targets set in national legislation creates transparency about the political goals and gives visibility to economic operators and other stakeholders concerning the future requirements for the energy performance of new buildings.
Elementele minime care trebuie incluse în planurile naționale sunt stabilite la articolul 9 alineatul (3), după cum urmează:
Furthermore, Article 9(1) requires Member States to ensure that by the relevant dates, ‘all new buildings are NZEBs’.
„Planurile naționale cuprind, printre altele, următoarele elemente:
As a result, citizens buying newly constructed buildings or apartments in 2021 would expect the market to have evolved in line with these targets, and buildings to be NZEBs.
aplicarea practică detaliată de către statul membru a definiției clădirilor al căror consum de energie este aproape egal cu zero, care să reflecte condițiile naționale, regionale sau locale ale acestuia și care să cuprindă un indicator numeric al consumului de energie primară, exprimat în kWh/m2 pe an …;
Experience from the construction sector shows that the timing of the end of construction or completion of a building might be uncertain and may suffer delays.
obiective intermediare privind îmbunătățirea performanței energetice a clădirilor noi, până în 2015…;
Member States would need to factor in the period of validity of building permits, the length of construction and completion of building works and the targets in Article 9(1) of the EPBD to avoid falling short of the obligation to ensure that ‘by January 2021 all new buildings are NZEBs’.
informații privind politicile și măsurile financiare sau de altă natură (…), inclusiv detalii privind cerințele și măsurile naționale referitoare la utilizarea energiei din surse regenerabile în clădirile noi și în clădirile existente care fac obiectul unor renovări majore, în contextul articolului 13 alineatul (4) din Directiva 2009/28/CE și al articolelor 6 și 7 din prezenta directivă.”
Policies and measures for the promotion of NZEB
Sprijin pentru transformarea clădirilor existente în clădiri NZEB
Under Article 9(1), Member States must draw up national plans for increasing the number of NZEBs.
EPBD include, de asemenea, obligații privind NZEB în legătură cu clădirile existente, fără termene sau obligația de a stabili cerințe minime de performanță energetică.
The minimum elements to be included in the national plans are established in Article 9(3), as follows:
Articolul 9 alineatul (2) din EPBD impune statelor membre, „urmând exemplul sectorului public, să elaboreze politici și să ia măsuri de tipul stabilirii unor obiective cu scopul de a stimula transformarea clădirilor renovate în NZEB și să informeze Comisia cu privire la acestea prin intermediul planurilor lor naționale…”.
‘The national plans shall include, inter alia, the following elements:
Sprijinirea transformării parcului imobiliar existent în NZEB în temeiul articolului 9 alineatul (2) din EPBD ar trebui să includă o mențiune privind creșterea energiei din surse regenerabile [articolul 9 alineatul (3) litera (c)].
the Member State's detailed application in practice of the definition of nearly zero-energy buildings, reflecting their national, regional or local conditions, and including a numerical indicator of primary energy use expressed in kWh/m2 per year….;
În plus, articolul 13 alineatul (6) din Directiva RES impune statelor membre să promoveze utilizarea energiei regenerabile pentru încălzire și răcire în propriile coduri și reglementări din domeniul construcțiilor.
intermediate targets for improving the energy performance of new buildings, by 2015…;
Articolul 9 alineatul (2) vizează, prin urmare, creșterea amplorii renovării, prin stabilirea de politici naționale de sprijinire a renovării clădirilor existente la niveluri NZEB, mai profunde.
information on the policies and financial or other measures (…..) including details of energy from renewable sources in new buildings and existing buildings undergoing major renovation in the context of Article 13(4) of Directive 2009/28/EC and Articles 6 and 7 of this Directive.’
Obligația prevăzută la articolul 9 alineatul (2) din EPBD este completată de strategiile naționale pe termen lung în domeniul construcțiilor, în conformitate cu articolul 4 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului [22] (DEE), fapt care ar trebui să conducă la creșterea ratei de renovare prin mobilizarea resurselor financiare și a investițiilor în renovarea clădirilor.