natgillin/translations-raw huggingface dataset:
When those substances were discounted, along with some others for which there was particular doubt about their toxicity, or whose use was expected to be discontinued, the following were identified as the most highly ranked: oxadiazon, methiocarb, 2,6-ditert-butyl-4-methylphenol, tri-allate, four neonicotinoid pesticides, the macrolide antibiotic erythromycin, and 2-ethylhexyl 4-methoxycinnamate.
În timp ce aceste substanțe nu au fost luate în considerare, împreună cu alte câteva pentru care a existat o anumită îndoială cu privire la toxicitatea lor sau a căror utilizare era susceptibilă de a fi întreruptă, următoarele au fost identificate ca fiind cel mai bine clasate: oxadiazon, metiocarb, 2,6-di-terț-butil-4-metilfenol, trialat, patru pesticide neonicotinoide, eritromicina – antibiotic din familia macrolidelor și 4metoxicinamat de 2-etilhexil.
Those substances should therefore also be included in the watch list, identified by their Chemical Abstracts Service (CAS) and EU numbers.
Aceste substanțe ar trebui, prin urmare, să fie incluse în lista de supraveghere, cu numărul lor de înregistrare în Chemical Abstracts Service (CAS – Serviciul de catalogare a substanțelor chimice) și numărul UE.
A fifth neonicotinoid pesticide and two other macrolide antibiotics were also determined to potentially pose a significant risk.
De asemenea, s-a stabilit că un al cincilea pesticid neonicotinoid și două alte antibiotice macrolide sunt susceptibile să prezinte un risc semnificativ.
The possibility that substances with the same mode of action could have additive effects additionally justifies proposing their simultaneous inclusion in the watch list.
Posibilitatea ca substanțele care au același mod de acțiune să aibă efecte aditive constituie un argument suplimentar în favoarea propunerii de a le include simultan pe lista de supraveghere.
It should be possible to analyse the neonicotinoids simultaneously, and likewise the macrolide antibiotics, allowing them to be grouped in the list.
Ar trebui să fie posibil ca neonicotinoidele să fie analizate simultan și la fel și antibioticele macrolide, ceea ce ar permite gruparea lor pe listă.
In accordance with Article 8b(1) of Directive 2008/105/EC, the Commission has identified possible methods of analysis for the proposed substances.
În conformitate cu articolul 8b alineatul (1) din Directiva 2008/105/CE, Comisia a identificat posibile metode de analiză pentru substanțele propuse.
The method detection limit should be at least as low as the substance-specific predicted no-effect concentration for each substance in the relevant matrix.
Limita de detecție a metodei ar trebui să fie cel puțin la fel de scăzută precum concentrația previzibilă fără efect, specifică fiecărei substanțe din matricea corespunzătoare.
If new information leads to a decrease in the predicted no-effect concentration for particular substances, the maximum acceptable method detection limit might have to be lowered while those substances remain on the list.
În cazul în care noile informații conduc la o scădere a concentrației previzibile fără efect pentru anumite substanțe, este posibil să fie necesar ca limita maximă acceptabilă de detecție a metodei să fie redusă, deși substanțele respective rămân pe listă.
The analytical methods are not considered to entail excessive costs.
Se consideră că metodele analitice nu presupun costuri excesive.
For comparability, all substances should be monitored in whole water samples.
Pentru comparabilitate, toate substanțele ar trebui monitorizate în probe de apă complete.
However, it would be appropriate to monitor 2-ethylhexyl 4-methoxycinnamate also in suspended particulate matter or sediment, because of its tendency to partition into this matrix.
Cu toate acestea, ar fi adecvat ca substanța 4-metoxicinamat de 2-etilhexil să fie monitorizată și în particule în suspensie sau sedimente, din cauza tendinței sale de a se diviza în această matrice.
The measures provided for in this Decision are in accordance with the opinion of the Committee established by Article 21(1) of Directive 2000/60/EC,
Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 21 alineatul (1) din Directiva 2000/60/CE,
The first watch list of substances for Union-wide monitoring referred to in Article 8b of Directive 2008/105/EC is set out in the Annex to this Decision.
Prima listă de supraveghere a substanțelor pentru monitorizare la nivelul Uniunii, menționată la articolul 8b din Directiva 2008/105/CE, este stabilită în anexa la prezenta decizie.
OJ L 348, 24.12.2008, p. 84.
JO L 348, 24.12.2008, p. 84.
Watch list of substances for Union-wide monitoring as set out in Article 8b of Directive 2008/105/EC
Listă de supraveghere a substanțelor pentru monitorizare la nivelul UE, astfel cum se prevede la articolul 8b din Directiva 2008/105/CE
Name of substance/group of substances
Denumirea substanței/grupului de substanțe
Indicative analytical method [3] [4] [5]
Metoda analitică orientativă [3] [4] [5]
Maximum acceptable method detection limit (ng/l)
Limita maximă acceptabilă de detecție a metodei (ng/l)
lpha-ethinylestradiol (EE2)
lfa-etinilestradiol (EE2)
Large-volume SPE — LC-MS-MS
SPE de volum mare – LC/MS/MS
eta-estradiol (E2), Estrone (E1)
eta-estradiol (E2), estronă (E1)
2,6-Ditert-butyl-4-methylphenol
sau GC/MS
thylhexyl 4-methoxycinnamate
Antibiotice macrolide [6]
or GC-MS
Metiocarb
Macrolide antibiotics [6]
Neonicotinoide [7]
Methiocarb
Trialat
Neonicotinoids [7]
sau LC/MS/MS
Tri-allate
Pentru a asigura comparabilitatea rezultatelor din diferite state membre, toate substanțele sunt monitorizate în probe de apă complete.
or LC-MS-MS
Metode de extracție:LLE extracție lichid-lichidSPE extracție în fază solidăMetode analitice:GC/MS cromatografie în fază gazoasă/spectrometrie de masăLC/MS/MS cromatografie lichidă cuplată cu spectrometrie de masă cu triplu cvadrupol (în tandem).
European Union number — not available for all substances.
Pentru monitorizarea substanței 4-metoxicinamat de 2-etilhexil în particule în suspensie (SPM) sau în sediment (dimensiune < 63 μm), se indică următoarea metodă analitică: SLE (extracție lichid-solid) – GC/MS, cu o limită maximă de detecție de 0,2 mg/kg.
To ensure comparability of results from different Member States, all substances shall be monitored in whole water samples.
Eritromicină (nr.
Extraction methods:LLE liquid liquid extraction,SPE solid-phase extraction.Analytical methods:GC-MS Gas chromatography-mass spectrometry,LC-MS-MS Liquid chromatography (tandem) triple quadrupole mass spectrometry.
CAS 114-07-8, nr.
For monitoring 2-Ethylhexyl 4-methoxycinnamate in suspended particulate matter (SPM) or in sediment (size < 63 μm), the following analytical method is indicated: SLE (solid liquid extraction) — GC-MS, with a maximum detection limit of 0,2 mg/kg.
UE 204-040-1), claritromicină (nr.
Erythromycin (CAS number 114-07-8, EU number 204-040-1), Clarithromycin (CAS number 81103-11-9), Azithromycin (CAS number 83905-01-5, EU number 617-500-5).
CAS 81103-11-9), azitromicină (nr.
Imidacloprid (CAS number 105827-78-9/138261-41-3, EU number 428-040-8), Thiacloprid (CAS number 111988-49-9), Thiamethoxam (CAS number 153719-23-4, EU number 428-650-4), Clothianidin (CAS number 210880-92-5, EU number 433-460-1), Acetamiprid (CAS number 135410-20-7/160430-64-8).
CAS 83905-01-5; nr. UE 617-500-5).
SPE — LC-MS-MS
Imidacloprid (nr.
SPE — GC-MS
CAS 105827-78-9/138261-41-3, nr.
LLE/SPE — GC-MS
UE 428-040-8), tiacloprid (nr.
Chemical Abstracts Service.
CAS 111988-49-9), tiametoxam (nr.
Commission Decision (EU) 2015/506
Decizia (UE) 2015/506 a Comisiei
on the measures taken by Germany with regard to Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH and various airlines — SA.15376 (C 27/07, ex NN 29/07)
privind măsurile adoptate de Germania în ceea ce privește Flughafen Berlin-Schönefeld Gmbh și diverse companii aeriene SA.15376 (C 27/07) (ex NN 29/07)
(notified under document C(2014) 868)
[notificată cu numărul C(2014) 868]
Having called on interested parties to submit their comments pursuant to the provisions cited above [2] and having regard to their comments,
după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu dispozițiile menționate anterior [2] și ținând seama de observațiile acestora,
Between 2003 and 2006, the Commission received complaints from various parties according to which certain airlines and the manager of Berlin Schönefeld airport (‘Schönefeld’) may have received unlawful State aid with respect to their operations at that airport.
Între 2003 și 2006, Comisia a primit plângeri din partea mai multor părți, conform cărora anumite companii aeriene și operatorul aeroportului Berlin Schönefeld („Schönefeld”) ar fi beneficiat de ajutor de stat ilegal pentru operațiunile pe care le efectuau pe aeroportul respectiv.
In a letter dated 17 August 2006, the Commission invited the Federal Republic of Germany (‘Germany’) to provide information on this matter.
Prin scrisoarea din 17 august 2006, Comisia a invitat Germania să furnizeze informații cu privire la acest aspect.
Germany complied with this request for information by letter dated 20 December 2006.
Germania s-a conformat acestei solicitări prin scrisoarea din 20 decembrie 2006.
By letter dated 10 July 2007 (‘the opening decision’), the Commission informed Germany that it had decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union (‘TFEU’) with respect to the aforementioned measures.
Prin scrisoarea din 10 iulie 2007 („decizia de inițiere a procedurii”), Comisia a informat Germania că a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”) cu privire la măsurile menționate mai sus.
At the same time, the Commission issued an information injunction under Article 10(3) of Council Regulation (EC) No 659/1999 [3] (with respect to all documents, data and information necessary for the Commission to be able to assess whether the measures in question constituted State aid.
În același timp, Comisia a emis un ordin de furnizare a informațiilor în temeiul articolului 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr.
Germany sent its observations to the Commission on 4 October 2007 and supplemented it with further documents on 3 March 2008.
659/1999 al Consiliului [3] cu privire la toate documentele, datele și informațiile necesare pentru a permite Comisiei să evalueze dacă măsurile în cauză constituie ajutor de stat.
The Commission decision to initiate the procedure was published in the Official Journal of the European Union on 30 October 2007 [4].
Germania a transmis Comisiei observațiile sale la 4 octombrie 2007 și le-a completat cu documente suplimentare la 3 martie 2008.
The Commission invited interested parties to submit their comments on the measures in question within one month of the publication date.
Decizia Comisiei de a iniția procedura a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene la 30 octombrie 2007 [4].
The Commission received comments from several interested parties.
Comisia a invitat părțile interesate să își exprime observațiile în legătură cu măsurile în cauză în termen de o lună de la data publicării.
On 16 January 2008 and 20 February 2008, the Commission passed these comments on to Germany.
Comisia a primit observații de la mai multe părți interesate.
By letter dated 15 May 2008, Germany sent its observations on the comments of the interested parties.
La 16 ianuarie și 20 februarie 2008, Comisia a transmis aceste observații către Germania.
The Commission then requested further information on 31 August 2009.
Prin scrisoarea din 15 mai 2008, Germania și-a prezentat observațiile cu privire la observațiile părților interesate.
Germany complied with this request in three stages, on 28 September 2009, 12 October 2009 and 28 October 2009.
Ulterior, Comisia a solicitat informații suplimentare în data de 31 august 2009.
On 4 April 2011, the Commission once again asked Germany for information.
Germania s-a conformat acestei solicitări în trei etape, la 28 septembrie, 12 octombrie și 28 octombrie 2009.
In response to this request, Germany sent new observations and further documents on 19 May 2011.
La 4 aprilie 2011, Comisia a solicitat încă o dată Germaniei informații.
On 10 October 2011, the Commission forwarded further submissions received from interested parties to Germany.
Ca răspuns la această solicitare, Germania a transmis noi observații și documente suplimentare la 19 mai 2011.
Following a further request for information by the Commission on 17 January 2012, Germany replied on 14 February 2012.
CONTEXTUL GENERAL
GENERAL CONTEXT
După reunificarea Germaniei în 1990, Berlin se găsea într-o situație specială în ceea ce privește traficul aerian, ca urmare a faptului că a fost împărțit într-o parte de est și o parte de vest timp de mai multe decenii.
After the reunification of Germany in 1990, Berlin found itself in a very specific situation with respect to air traffic, as a consequence of having been divided into an eastern part and a western part for decades.
Aeroporturile intravilane Berlin Tegel („Tegel”) și Berlin Tempelhof („Tempelhof”) se află în ceea ce a fost odată Berlinul de Vest.
The inner-city airports of Berlin Tegel Airport (‘Tegel’) and Berlin Tempelhof Airport (‘Tempelhof’) are located in what was West Berlin.
Aeroportul din Schönefeld este situat în ceea ce era Berlinul de Est la frontiera dintre regiunile (Länder) Berlin și Brandenburg.
The airport of Schönefeld is located in what was East Berlin on the border between the city of Berlin and the region of Brandenburg (Land Brandenburg).
Tempelhof a fost deschis în 1923 și ar putea fi utilizat numai de aeronave de mici dimensiuni din cauza pistei sale scurte.
Tempelhof was opened in 1923 and could only be used by small aircraft owing to its short runway.
Acest aeroport nu ar putea fi modernizat ușor, deoarece este situat pe un sit istoric, iar zonele rezidențiale din jurul acestuia au făcut imposibilă orice extindere.
This airport could not be modernised easily because it is located on a listed historical site and surrounding residential areas made any expansion impossible.
Aeroportul Tempelhof și-a încetat activitatea la 30 octombrie 2008.
Tempelhof airport ceased operating on 30 October 2008.
Tegel a fost deschis în 1948 pentru a permite aprovizionarea aeriană a Berlinului aflat sub blocadă sovietică.
Tegel was opened in 1948 to allow for airlift supplies into Berlin during the Cold War blockade.
Începând din 1968, multe companii aeriene și-au transferat operațiunile de la Tempelhof la Tegel, deoarece amplasamentul de la Tempelhof nu era adecvat pentru avioane cu reacție.
From 1968, many airlines moved their operations from Tempelhof to Tegel, as the Tempelhof site was not suitable for jet aircraft.
Începând cu 1975, Tegel a devenit principalul aeroport de pasageri din Berlin.
Since 1975, Tegel has become Berlin’s main passenger airport.
La începutul anilor 1990, Tegel a ajuns la capacitate maximă în momentele de vârf.
In the early 1990s, Tegel began to reach maximum capacity at peak times.
Singura modalitate de a evita constrângeri semnificative de capacitate pe termen lung era o prelungire a pistei și construcția unui terminal mai mare.
The only way to avoid significant capacity constraints in the long term was an extension of the runway and the construction of a larger terminal.
Cu toate acestea, acest lucru nu a fost posibil deoarece Tegel, la fel ca Tempelhof, este un aeroport intravilan, înconjurat de zone rezidențiale și drumuri de acces.
However, this was not possible because this airport, like Tempelhof, is an inner-city airport surrounded by residential areas and access roads.
În plus, orice creștere a traficului aerian la Tegel ar fi condus la creșterea poluării fonice pentru populația locală.
Moreover, any increase in air traffic at Tegel would translate into increased noise pollution for local residents.
Schönefeld a fost deschis în 1946 din ordinul administrației militare sovietice în Germania.
Schönefeld was opened in 1946 on the orders of the Soviet military administration in Germany.
Inițial a servit în principal ca un aeroport militar, care a fost, de asemenea, utilizat de linii aeriene comerciale, cum ar fi Aeroflot și, ulterior, de compania aeriană est-germană Interflug.
It initially served as a primarily military airport which was also used by commercial airlines, such as Aeroflot and, later, the East German airline Interflug.
Până la schimbarea situației politice din Germania în 1990, Schönefeld a fost extins de mai multe ori.
Until the change in Germany’s political situation in 1990, Schönefeld airport was extended several times.
Conceput ca aeroport militar, Schönefeld nu era adaptat nevoilor traficului aerian comercial modern.
Designed as a military airport, Schönefeld was not suited to the needs of modern commercial air traffic.
În plus, după schimbarea situației politice, aeroportul nu mai era în bună stare de funcționare.
Moreover, after the change in the political situation, the site was no longer in good conditions.
Prin urmare, a fost nevoie de investiții substanțiale în anii 1990 pentru a se aduce amplasamentul la standarde de siguranță vest-europene.
Large investments had thus to be made in the 1990s to bring the site up to West European security standards.
În plus, Schönefeld este mai departe de centrul orașului decât Tempelhof și Tegel și, din acest motiv, a fost perceput ca fiind mai puțin atrăgător decât aceste două aeroporturi, cel puțin de către anumite categorii de pasageri și companii aeriene.
Furthermore, Schönefeld is more remote to the city centre than Tempelhof and Tegel and for that reason, was perceived as less attractive than these two airports at least by certain categories of passengers and airlines.
Din motive istorice, cele trei aeroporturi din Berlin au fost exploatate inițial de întreprinderi diferite.
The three Berlin airports were originally operated by different companies for historical reasons.
Odată cu reunificarea Germaniei, acestea au fost reunite în cadrul unei singure întreprinderi holding, Berlin Brandenburg Flughafen Holding GmbH („BBF”), deținută în comun de către regiunile Berlin și Brandenburg (37 % fiecare) și Guvernul Federal al Germaniei (26 %).
With the reunification of Germany, they were pooled within a single holding company, Berlin Brandenburg Flughafen Holding GmbH (‘BBF’), jointly owned by the regions (Länder) of Berlin and Brandenburg (37 % each) and the German Federal Government (26 %).
Până în 2003, această întreprindere holding a avut două filiale: Berliner Flughafen-Gesellschaft mbH („BFG”), care exploata Tegel și Tempelhof, și Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH („FBS”), care exploata Schönefeld.
FBS thereby became the owner of BFG.
Tabelul 1
As of 1 January 2012, FBS was renamed Flughafen Berlin Brandenburg GmbH (‘FBB’).
Traficul pe aeroporturi din Berlin (în milioane de pasageri)
In the light of the generally expected increase in air traffic to and from Berlin (see Table 1 below), partly due to Berlin’s recovery of its role as the capital city of Germany, it became rapidly clear in the 1990s that there was a need for a more efficient utilisation of the existing airport capacity then spread over the Berlin agglomeration as a result of the city’s past political division.
Sursă:
Table 1
Date din Decizia Comisiei în cazul privind ajutorul de stat NN 25/09 (ex N 167/09) – Germania – Finanțarea aeroportului internațional Berlin Brandenburg (JO C 179, 1.8.2009, p.
Traffic at Berlin airports (million passengers)
5), actualizate cu date extrase din rapoartele anuale ale FBB.
Source:
Anul
Data from Commission Decision in State aid case NN 25/09 (ex N 167/09) — Germany — Financing of Berlin Brandenburg International Airport (OJ C 179, 1.8.2009, p.
închis
Year
Pe baza previziunilor privind numărul de pasageri pentru aeroporturile din Berlin, s-a presupus că o creștere a traficului aerian ar putea fi gestionată în mod eficient numai de către un singur aeroport de dimensiuni adecvate și echipat cu cele mai recente tehnologii.
n.a.
Tegel și Tempelfhof nu au fost considerate potențial adecvate din două motive: în primul rând, impactul negativ al acestor aeroporturi intravilane asupra rezidenților locali (în special în ceea ce privește zgomotul); în al doilea rând, pentru că, în orice caz, acestea nu ar fi putut să fie extinse suficient pentru a găzdui noul aeroport unic din Berlin.
closed
În analiza finală, a fost ales Schönefeld deoarece este relativ aproape de centrul orașului, dar în afara acestuia, și are legături bune rutiere și feroviare.
Based on forecasts of passenger numbers for the Berlin airports, it was assumed that an increase in air traffic could only be handled efficiently by a single airport that would be of a suitable size and properly equipped with modern technology.
Această decizie a fost oficializată printr-un acord semnat de guvernul federal german și de regiunile Berlin și Brandenburg, la 28 mai 1996.
The planning for the creation of the single Berlin airport started in January 1992.
Acționarii BBF au planificat să implementeze proiectul BER prin intermediul unui proprietar și operator de aeroport privat.
In that context, on 20 June 1993 it was announced that the area south of Schönefeld, as well as two other sites (Sperenberg Airfield and Jüterborg Airfield) were identified as possible locations for the new airport infrastructures.
În 1997, s-a decis să se lanseze un proces de privatizare prin care toate acțiunile în BBF să fie vândute unui investitor privat, iar o concesiune asupra aeroportului urma să fie acordată viitorului cumpărător.
Tegel and Tempelfhof were not considered potentially suitable due to the negative impact of these inner-city airports on local residents (in particular in terms of noise) and because they could not be extended to a sufficient extent to host the new single Berlin airport in any event.
Cu toate acestea, acționarii existenți ai BBF nu au putut ajunge la un acord cu niciunul dintre ofertanți.
Schönefeld was eventually chosen because it is relatively close to, though outside, the city centre, and has good connections by road and train.
În consecință, proprietarii publici au declarat în 2003 că procesul de privatizare a eșuat și că aeroport BER va fi construit cu ajutorul acționarilor publici [5].
Consequently, it was decided to expand and modernise the existing Schönefeld airport, turn it into the main Berlin airport with the name Berlin-Brandenburg Willy Brandt (‘BER’), and at the same time, close down Tegel and Tempelfhof airports.
DESCRIEREA MĂSURILOR ȘI A CONTEXTULUI ACESTORA
This decision was formalised in an agreement signed by the German Federal Government and the Berlin and Brandenburg Regions (Länder Berlin und Brandenburg) on 28 May 1996.
Acordul de control și de transfer al profitului
The shareholders of BBF planned to develop the BER project through a private airport owner and operator.
BBF și BFG au semnat un acord de control și de transfer al profitului (Beherrschungs- und Gewinnabführungsvertrag) la 6 august 1992.
In 1997, it was decided to launch a privatisation process whereby all shares in BBF would be sold to a private investor, and a concession over the airport would be granted to the future buyer.
Acest contract a fost prevăzut inițial pentru o perioadă de cinci ani, cu reînnoire tacită pentru o nouă perioadă de doi ani, cu excepția cazului în care una dintre părți decidea să rezilieze contractul cu un preaviz de un an.
However, BBF’s existing shareholders could reach an agreement with none of the bidders.
Un acord similar a fost semnat între BBF și FBS.
This resulted in the public owners declaring in 2003 that the privatisation process had failed and that the project to develop BER would proceed with public shareholders [5].
În temeiul dreptului german, un acord de control și de transfer al profitului între o societate și filiala acesteia este un acord prin care administrarea filialei este controlată de societatea-mamă, iar filiala are obligația de a-și transfera profiturile și pierderile către societatea-mamă.