natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission considers that the binding and final judgments of the Constitutional Tribunal of 3 and 9 December 2015 have still not been implemented as far as the appointment of judges is concerned.
Până acum, autoritățile poloneze nu au publicat hotărârea în Monitorul Oficial.
These judgments require that the State institutions of Poland cooperate loyally in order to ensure, in accordance with the rule of law, that the three judges that have been nominated by the previous legislature of the Sejm can take up their function of judge in the Constitutional Tribunal, and that the three judges nominated by the new legislature without a valid legal basis do not take up this function.
Guvernul polonez contestă legalitatea hotărârii, întrucât Curtea Constituțională nu a aplicat procedura prevăzută de legea adoptată la 22 decembrie 2015.
In one of its letters the Polish Government has referred to the existence of a constitutional custom in Poland regarding the nomination of judges which would justify the position taken by the new legislature of the Sejm.
Comisia consideră că hotărârea din 9 martie 2016 este obligatorie și trebuie respectată.
The judgment of 3 December which has validated the legal basis for the nominations of the three judges by the previous Sejm for the posts which became vacant on 6 November cannot be overturned by invoking a supposed constitutional custom which the Tribunal has not recognized.
În acest sens, Comisia este de aceeași părere cu Comisia de la Veneția, care afirmă în această privință că „un simplu act legislativ, care amenință să anuleze controlul constituțional, trebuie să fie evaluat din punct de vedere constituțional înainte de a fi aplicat de către Curte. […]Însăși ideea de supremație a Constituției implică faptul că o asemenea lege, care este susceptibilă să pună în pericol justiția constituțională, trebuie verificată și, la nevoie, anulată de către Curtea Constituțională, înainte de intra în vigoare”.
Also, limiting the impact of these judgments to a mere obligation for the Government to publish them, as put forward by the Polish authorities, would deny any legal and operational effect of the judgments of 3 and 9 December.
În plus, Comisia subliniază că, întrucât legea adoptată la 22 decembrie 2015 necesita un cvorum de 13 judecători, aplicabil hotărârilor în plen extins, și întrucât Curtea Constituțională era compusă din numai 12 judecători, nu era posibil ca acesta să fi examinat constituționalitatea modificărilor din 22 decembrie 2015, după cum a cerut Prim-președintele Curții Supreme, Avocatul Poporului și Consiliul Național Judiciar.
In particular, it denies the obligation of the President of the Republic to take the oath of the judges in question, which has been confirmed by the Constitutional Tribunal.
Acest lucru ar fi fost contrar Constituției poloneze, care a însărcinat Curtea Constituțională cu rolul de a asigura controlul constituționalității.
The Commission furthermore notes that also the Venice Commission considers that a solution to the current conflict over the composition of the Constitutional Tribunal ‘must be based on the obligation to respect and fully implement the judgments of the Constitutional Tribunal’ and ‘therefore calls on all State organs and notably the Sejm to fully respect and implement the judgments’ [23].
În mod similar, Curtea nu ar fi putut lua o hotărâre privind constituționalitatea cerinței referitoare la majoritatea calificată printr-un vot efectuat în conformitate cu însăși cerința a cărei constituționalitate o examina.
Finally, as regards the law adopted on 22 July 2016 on the Constitutional Tribunal the Commission observes that this law is not compatible with the judgments of 3 and 9 December.
Refuzul guvernului de a publica hotărârea Curții Constituționale din 9 martie 2016 dă naștere la îngrijorări serioase cu privire la statul de drept, întrucât respectarea hotărârilor definitive este o cerință esențială, inerentă statului de drept.
Article 90 and Article 6(7) require the President of the Constitutional Tribunal to assign cases to all judges who have taken the oath before the President of the Republic but have not yet taken up their duties as judges.
În particular, în cazurile în care unei pentru intrarea în vigoare a unei hotărâri este necesară publicarea acesteia și în care publicarea este de datoria altei autorități a statului decât instanța care a pronunțat hotărârea respectivă, un control ex post efectuat de o autoritate statală cu privire la legalitatea hotărârii este incompatibil cu statul de drept.
This provision seems targeted at the situation of the three judges which were unlawfully nominated by the new legislature of the Sejm in December 2015.
Refuzul de a publica hotărârea neagă efectul juridic și operațional automat al unei hotărâri irevocabile și definitive și încalcă principiile legalității și separării puterilor.
It would enable these judges to take up their function while using the vacancies for which the previous legislature of the Sejm had already lawfully nominated three judges.
Refuzul de a publica hotărârea din 9 martie creează un grad de incertitudine și de controversă care vor afecta nu doar hotărârea, ci și toate hotărârile ulterioare ale Curții.
These provisions are therefore contrary to the judgments of the Constitutional Tribunal of 3 and 9 December 2015 and the opinion of the Venice Commission.
Din moment ce aceste hotărâri sunt, în conformitate cu hotărârea din 9 martie 2016, pronunțate în concordanță cu normele în vigoare înainte de 22 decembrie 2015, riscul unei controverse continue în cazul oricărei hotărâri viitoare subminează buna funcționare a justiției constituționale a Poloniei.
In conclusion, the Commission considers that the Polish authorities should respect and fully implement the judgments of the Constitutional Tribunal of 3 and 9 December 2015.
Acest risc este deja o realitate, pentru că Curtea a pronunțat până în prezent, după hotărârea din 9 martie 2016, un număr de 20 de hotărâri, dar niciuna nu a fost publicată în Monitorul Oficial.
These judgments require that the State institutions cooperate loyally in order to ensure, in accordance with the rule of law, that the three judges that were nominated by the previous legislature can take up their function of judge in the Constitutional Tribunal, and that the three judges nominated by the new legislature without a valid legal basis do not take up the post of judge without being validly elected.
Comisia atrage atenția că noua lege privind Curtea Constituțională, adoptată la 22 iulie 2016, nu face să dispară îngrijorările exprimate mai sus.
The relevant provisions of the law adopted on 22 July 2016 on the Constitutional Tribunal are contrary to the judgments of the Constitutional Tribunal of 3 and 9 December 2015 and to the opinion of the Venice Commission and raise serious concerns in respect of the rule of law.
Articolul 80 (4) al Legii prevede formularea de către președintele Curții Constituționale a unei cereri pentru publicare adresată prim-ministrului.
LACK OF PUBLICATION AND IMPLEMENTATION OF THE CONSTITUTIONAL TRIBUNAL JUDGMENT OF 9 MARCH 2016 AND OF THE JUDGMENTS RENDERED SINCE 9 MARCH 2016
În plus, articolul 89 prevede că „În decurs de 30 de zile de la intrarea în vigoare a [acestei] legi, hotărârile Curții pronunțate înainte de 20 iulie 2016 într-o manieră care contravine Legii privind Curtea Constituțională din 25 iunie 2015 trebuie publicate, exceptând hotărârile privitoare la acte normative care au fost anulate”.
On 22 December 2015, following an accelerated procedure, the Sejm amended the Law on the Constitutional Tribunal [24].
Această prevedere dă naștere la îngrijorări, deoarece publicarea hotărârilor nu ar trebui să depindă de decizia legislativului.
The amendments are set out in more detail below in section 4.1.
În plus, menționarea faptului că hotărârile au fost pronunțate în mod ilegal este contrară principiului separării puterilor, deoarece nu este de competența Seimului să determine compatibilitatea cu Constituția.
In its judgment of 9 March 2016, the Constitutional Tribunal declared unconstitutional the law adopted on 22 December 2015 in its entirety as well as specific provisions thereof.
În plus, prevederea este incompatibilă cu hotărârea din 9 martie 2016 și contravine concluziilor Comisiei de la Veneția.
So far the Polish authorities have failed to publish the judgment in the Official Journal.
În concluzie, faptul că guvernul polonez a refuzat până acum să publice hotărârea din 9 martie 2016 privind Curtea Constituțională, precum și toate hotărârile ulterioare, în Monitorul Oficial creează nesiguranță cu privire la temeiul juridic conform căruia trebuie să acționeze Curtea și cu privire la efectele juridice ale hotărârilor pronunțate de aceasta.
The Polish Government contests the legality of the judgment, as the Constitutional Tribunal did not apply the procedure foreseen by the law adopted on 22 December 2015.
Această nesiguranță subminează eficacitatea controlului constituționalității și dă naștere la îngrijorări serioase legate de respectarea statului de drept.
The same position is taken by the Government towards the judgments rendered by the Tribunal after 9 March 2016.
Legea adoptată la 22 iulie 2016 nu face să dispară aceste îngrijorări.
The Commission considers that the judgment of 9 March 2016 is binding and must be respected.
REVIZUIREA LEGII PRIVIND CURTEA CONSTITUȚIONALĂ ȘI EFICIENȚA CONTROLULUI CONSTITUȚIONALITĂȚII NOII LEGISLAȚII
The Constitutional Tribunal was correct not to apply the procedure foreseen by the law adopted on 22 December 2015.
Comisia ia act de faptul că la 22 iulie 2016 Seimul a adoptat o nouă lege cu privire la funcționarea Curții Constituționale, anulând-o pe cea din 25 iunie 2015.
In that respect the Commission agrees with the Venice Commission, which states on this point that ‘a simple legislative act, which threatens to disable constitutional control, must itself be evaluated for constitutionality before it can be applied by the Court. […] The very idea of the supremacy of the Constitution implies that such a law, which allegedly endangers constitutional justice, must be controlled — and if need be, annulled — by the Constitutional Tribunal before it enters into force’ [25].
Această lege urmează legii adoptate la 22 decembrie 2015, care a fost declarată neconstituțională de către Curtea Constituțională.
This would have been contrary to the Polish Constitution which has tasked the Constitutional Tribunal with the role of ensuring constitutional review.
Legislația respectivă și impactul său sunt detaliate mai jos, ținând cont de efectul pe care îl au dispozițiile atât individual, cât și combinat, precum și de jurisprudența a Curții Constituționale și de avizul Comisiei de la Veneția.
Similarly, the Tribunal could not have decided on the constitutionality of the qualified majority requirement while voting in accordance with the very requirement the constitutionality of which it was examining.
Modificarea din 22 decembrie 2015 a Legii privind Curtea Constituțională
The refusal of the Government to publish the judgment of the Constitutional Tribunal of 9 March 2016 raises serious concerns in regard of the rule of law, as compliance with final judgments is an essential requirement inherent in the rule of law.
La 22 decembrie 2015, printr-o procedură accelerată, Seimul a modificat Legea privind Curtea Constituțională [26].
In particular, where the publication of a judgment is a prerequisite for its taking effect and where such publication is incumbent on a State authority other than the court which has rendered the judgment, an ex post control by that State authority regarding the legality of the judgment is incompatible with the rule of law.
Printre altele, modificările au majorat cvorumul judecătorilor pentru audierea cauzelor [27], au majorat majoritatea necesară Curții Constituționale pentru pronunțarea de hotărâri în complet extins [28], au impus tratarea cauzelor în ordine cronologică [29] și au prevăzut un termen minim pentru audieri [30].
The refusal to publish the judgment denies the automatic legal and operational effect of a binding and final judgment, and breaches the principles of legality and separation of powers.
Anumite modificări [31] au făcut să crească implicarea altor instituții ale statului în proceduri disciplinare legate de judecătorii Curții.
The refusal to publish the judgment of 9 March creates a level of uncertainty and controversy which will adversely affect not only that judgment, but all subsequent and future judgments of the Tribunal.
În hotărârea sa din 9 martie 2016, Curtea Constituțională a declarat neconstituțională în toate elementele sale legea adoptată la 22 decembrie 2015, precum și anumite dispoziții ale acesteia, mai cu seamă cele la care s-a făcut referire mai sus.
Since these judgments are, following the judgment of 9 March 2016, rendered in accordance with the rules applicable before 22 December 2015, the risk of a continuous controversy about every future judgment will undermine the proper functioning of constitutional justice in Poland.
Până acum, autoritățile poloneze nu au publicat hotărârea în Monitorul Oficial (a se vedea secțiunea 3 de mai sus).
This risk is already a reality as the Tribunal has to date rendered 20 rulings since its ruling of 9 March 2016, and none of these rulings have been published in the Official Journal.
După cum s-a afirmat deja în avizul din 1 iunie 2016, Comisia consideră că efectul modificărilor cu privire la cvorum, majoritatea de vot, tratarea cauzelor în ordine cronologică și termenul minim pentru audieri, în special efectul combinat al acestor dispoziții, a subminat eficiența Curții Constituționale ca garant al Constituției.
The Commission observes that the new law adopted on 22 July 2016 on the Constitutional Tribunal does not remove the above concerns.
Această concluzie este împărtășită și de Comisia de la Veneția.
Article 80(4) of the Law requires an ‘application’ for publication of judgments from the President of the Constitutional Tribunal to the Prime Minister.
Deoarece aceste concluzii sunt relevante pentru evaluarea legii adoptate la 22 iulie 2016, concluziile principale sunt redate mai jos:
This seems to indicate that publication of judgments would be dependent on a decision of the Prime Minister.
Cvorumul de participare
It therefore raises significant concerns regarding the independence of the Tribunal.
Articolul 44(3) modificat afirma că „Adjudecarea în complet de judecată extins va necesita participarea a cel puțin 13 judecători ai Curții”.
In addition, Article 89 stipulates that ‘In a period of 30 days from the entry into force of [this] Act the rulings of the Tribunal handed down before 20 July 2016 in a manner contrary to the Constitutional Tribunal Act of 25 June 2015 shall be published except for the rulings regarding normative acts that were repealed’.
Conform articolului 44(1) modificat, Curtea Constituțională pronunță hotărâri în complet de judecată extins, în afara cazului când legea prevede altfel.
This provision gives rise to concern as the publication of the judgments should not depend on a decision of the legislator.
Acest aspect se aplica mai cu seamă în ceea ce este descris drept „cauze abstracte” ale controlului constituționalității noilor legi adoptate.
In addition, the indication that the judgments have been rendered illegally is contrary to the principle of the separation of powers as it is not for the Sejm to determine compatibility with the Constitution.
Articolul 44(1) modificat prevedea și excepții, mai ales pentru plângeri individuale sau cauze supuse atenției curților obișnuite.
Moreover, the provision is incompatible with the judgment of 9 March 2016 and the findings of the Venice Commission.
Vechea versiune a legii impunea, pentru o hotărâre a completului de judecată extins, prezența a cel puțin nouă judecători [articolul 44 (3), actul 3 al legii înainte de modificare].
In conclusion, the fact that the Polish Government has so far refused to publish the judgment of 9 March 2016 of the Constitutional Tribunal, as well as all subsequent judgments, in the Official Journal creates uncertainty on the legal basis on which the Tribunal must act and on the legal effects of its judgments.
Comisia a considerat că cvorumul de prezență de 13 din 15 judecători pentru completul de judecată extins (care se ocupă de controlul constituționalității „abstract” al noilor legi adoptate) reprezintă o constrângere gravă, care afectează procesul de luare a deciziilor de către Curtea Constituțională, existând riscul blocării acesteia.
This uncertainty undermines the effectiveness of constitutional review and raises serious concerns in respect of the rule of law.
După cum a confirmat și Comisia de la Veneția, Comisia a atras atenția că cvorumul de prezență de 13 din 15 judecători este neobișnuit de mare în comparație cu cerințele altor state membre.
The law adopted on 22 July 2016 does not remove these concerns.
Este, într-adevăr, perfect plauzibil ca, din diverse motive, în anumite situații un asemenea cvorum de prezență să nu se întrunească, ceea ce ar putea bloca cel puțin temporar activitatea Curții.
REVIEW OF THE LAW ON THE CONSTITUTIONAL TRIBUNAL AND EFFECTIVENESS OF CONSTITUTIONAL REVIEW OF NEW LEGISLATION
De altfel, o astfel de situație ar exista în actualele circumstanțe, deoarece Curtea are în prezent doar 12 judecători.
The Commission notes that on 22 July 2016 the Sejm adopted a new law relating to the functioning of the Constitutional Tribunal, repealing the Law of 25 June 2015 on the Constitutional Tribunal.
Majoritatea de vot
This law follows the law adopted on 22 December 2015 which was declared unconstitutional by the Constitutional Tribunal.
Conform articolului 99(1) modificat, hotărârile Curții Constituționale pronunțate în complet de judecată extins (pentru „cauzele abstracte”) necesită o majoritate de două treimi din judecătorii în funcție.
It must therefore be assessed whether this law is compatible with the rule of law, taking into account its impact on the effectiveness of the constitutional review, including of recently adopted acts and therefore constitutes appropriate action to redress the rule of law concerns identified in the Commission's Rule of Law Opinion of 1 June.
Ținând cont de noul cvorum de prezență (mai ridicat – a se vedea mai sus), aceasta înseamnă că o hotărâre trebuie aprobată de cel puțin nouă judecători dacă Curtea Constituțională se pronunță în complet de judecată extins.
The legislation concerned and its impact is considered in more detail below, taking into account the effect of the provisions both individually and collectively, as well as the previous case law of the Constitutional Tribunal and the opinion of the Venice Commission.
Doar dacă Curtea se pronunța într-un complet de șapte sau trei judecători (plângeri individuale și cereri preliminare din partea instanțelor obișnuite), era nevoie de o majoritate simplă.
Amendment of 22 December 2015 to the Law on the Constitutional Tribunal
Vechea versiune a Legii impunea, pentru o decizie a completului de judecată extins, o majoritate simplă a voturilor [articolul 99(1) al Legii dinainte de modificare].
On 22 December 2015, following an accelerated procedure, the Sejm amended the Law on the Constitutional Tribunal [26].
Pe lângă un cvorum de prezență mai ridicat, o majoritate de două treimi pentru adoptarea deciziilor (în cazul controlului constituționalității „abstract” al noilor legi adoptate) a constrâns și mai mult procesul de luare a deciziilor în cadrul Curții Constituționale.
The amendments, inter alia, increased the attendance quorum of judges for hearing cases [27], raised the majorities needed in the Constitutional Tribunal to hand down judgments by the full bench [28], required the handling of cases in chronological order [29] and provided a minimum delay for hearings [30].
Comisia a atras atenția asupra faptului că, după cum a confirmat și Comisia de la Veneția, în vasta majoritate a sistemelor juridice europene este necesară o majoritate de vot simplă.
Certain amendments [31] increased the involvement of other institutions of the State in disciplinary proceedings concerning judges of the Tribunal.
În orice caz, Curtea Constituțională a considerat că Constituția poloneză impunea votul prin majoritate simplă și că obligația unei majorități calificate era, din această cauză, neconstituțională.
In its judgment of 9 March 2016, the Constitutional Tribunal declared unconstitutional the law adopted on 22 December 2015 in its entirety as well as specific provisions thereof, in particular those referred to above.
Tratarea cauzelor în ordine cronologică
So far the Polish authorities have failed to publish the judgment in the Official Journal (see section 3 above).
Conform articolului 80(2) modificat [34], datele pentru audiere sau examinare preliminară, în care urmau să fie luate în considerare cererile de control constituțional abstract, „sunt stabilite în ordinea în care cauzele au fost supuse atenției Curții”.
As set out already in its Opinion of 1 June 2016, the Commission took the view that the effect of the amendments concerning the attendance quorum, the voting majority, the handling of cases in chronological order and the minimum delay for hearings, in particular their combined effect, undermined the effectiveness of the Constitutional Tribunal as a guarantor of the Constitution.
Nu au fost prevăzute excepții de la această regulă și, conform modificării aduse, această regulă se aplica tuturor cauzelor în așteptare pentru care nu a fost atribuită o dată de audiere [35].
This conclusion is shared by the Venice Commission.
Vechea versiune a Legii nu includea o asemenea regulă.
As these findings are relevant for the assessment of the law adopted on 22 July 2016, the main conclusions are recalled hereunder.
„Regula privind ordinea”, conform căreia Curtea Constituțională trebuia să audieze cauzele în ordinea în care au fost înregistrate, a afectat în mod negativ capacitatea acesteia de a pronunța decizii rapid cu privire la constituționalitatea noilor legi, mai ales având în vedere numărul mare de cauze în așteptare.
Attendance quorum
Imposibilitatea de a ține cont de natura cauzei (mai cu seamă atunci când erau implicate probleme de drepturi fundamentale) și de importanța și contextul în care era prezentată acea cauză ar fi putut împiedica Curtea Constituțională să respecte cerințele privind proceduri de durată rezonabilă, consacrate prin articolul 6 din Convenția Europeană pentru Drepturile Omului și prin articolul 47 din Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene.
The amended Article 44(3) stated that ‘Adjudicating in full bench shall require the participation of at least 13 judges of the Court’ [32].
După cum a observat și Comisia de la Veneția, regula privind ordinea putea avea inclusiv efectul de a descuraja înaintarea de întrebări preliminare în fața Curții de Justiție, mai ales dacă audierea avea loc după ce era primită judecata preliminară.
According to the amended Article 44(1) the Constitutional Tribunal shall rule by the full bench, unless otherwise specified by law.
Termenul minim pentru audieri
This applied in particular to what are described as ‘abstract cases’ of constitutional review of newly adopted laws.
Conform articolului 87(2) modificat [36], „audierea nu poate avea loc mai devreme de trei luni de la data la care data audierii a fost notificată participanților la proceduri, iar pentru cauzele adjudecate în completul de judecată extins – nu mai devreme de șase luni”.
The amended Article 44(1) also provided for exceptions, notably for individual complaints or cases submitted by ordinary courts.
Versiunea anterioară a legii stipula că audierea nu putea avea loc mai devreme de 14 zile de la transmiterea notificării datei participanților la proceduri.
The former version of the Law required, for a decision by the full bench, the presence of at least nine judges (Article 44(3), item 3 of the Law before the amendment).
În fine, această problemă trebuia evaluată în conjuncție cu cerința privind programarea cauzelor.