natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In accordance with Article 2(3) and (4) of Law 4375/2016, which provides for the number of staff to be hired for the Asylum Service.
O treime dintre aceștia sunt angajați cu contracte pe perioadă determinată, finanțate din diferite surse de finanțare din UE și SEE.
Article 22(3), Law 4375/2016.
Noua autoritate de apel și noile comitete de apel stabilite în temeiul actului normativ recent adoptat (Legea nr. 4375/2016) ar trebui instituite treptate, pentru ca la sfârșitul anului 2016 să funcționeze pe deplin.
Article 28, Presidential Decree 114/2010.
Având în vedere probabila creștere semnificativă a numărului de cereri care vor fi depuse în Grecia în lunile următoare, este esențial să existe o autoritate de apel care să dispună de tot personalul necesar și să aibă capacitatea de a face față creșterii semnificative prevăzute a numărului de căi de atac.
Ministerial Decision 1982/16.2.2016 (Official Gazette, B' 335).
Această procedură se va încheia la 24 iunie 2016.
Communication from the Commission to The European Parliament, The European Council and The Council, ‘Back to Schengen — A Roadmap’, COM(2016) 120 final, 4 March 2016.
În plus, un acord de grant a fost acordat UNHCR în temeiul fondului de asistență de urgență din partea UE în valoare totală de 30 de milioane EUR.
COM(2016) 270 final.
Această finanțare va fi, printre altele, utilizată de UNHCR pentru a oferi asistență juridică gratuită solicitanților de protecție internațională în faza căii de atac pentru o perioadă de până la patru luni, când se preconizează că autoritățile elene își vor fi instituit propriul sistem de asistență juridică gratuită.
There are 370 members of staff currently working in the Asylum Service, which is double the capacity of the number of human resources that were available in 2015.
De la începutul anului 2015, Greciei i-a fost alocată suma totală de 262 de milioane EUR cu titlu de asistență de urgență prin intermediul fondurilor pentru afaceri interne [FAMI și Fondul pentru securitate internă (FSI)], fie direct autorităților elene, fie prin intermediul agențiilor și organizațiilor internaționale ale Uniunii care operează în Grecia, dintre care aproximativ 81 de milioane EUR au fost alocate în mai 2016.
One third is fixed-term contract staff, funded from different EU and EEA funding sources.
La 20 mai 2016, a fost alocată suma de 56 de milioane EUR cu titlu de fonduri de urgență autorităților elene (13 milioane EUR), OIM (13 milioane EUR) și UNHCR (30 de milioane EUR), pentru a consolida capacitățile autorităților elene de a înregistra migranții nou-veniți și a prelucra cererile de azil ale acestora, a crea condiții mai bune pentru migranții vulnerabili și a consolida procesul de înregistrare și de azil, cu resurse umane suplimentare, a asigura o infrastructură IT mai bună, a mări disponibilitatea interpreților și a asigura un acces mai bun la informații.
The new Appeal Authority and Appeals Committees established by the recently adopted legislation (Law 4375/2016) should be progressively established and fully in place by the end of 2016.
La data de 24 mai 2016, Comisia a acordat 25 de milioane EUR cu titlu de fonduri de urgență (FAMI) către EASO în vederea consolidării capacității acestuia de a sprijini în continuare autoritățile elene.
Given the likely significant increase in the number of applications that will be made in Greece in the coming months, a fully staffed Appeals Authority, capable of handling an expected significant increase in the number of appeals, is essential.
Această finanțare va contribui la punerea în aplicare a unui plan de intervenție de urgență elaborat împreună cu Comisia, autoritățile elene și părțile interesate relevante, pentru a aborda la fața locului actuala situație umanitară și punerea în aplicare a Declarației UE-Turcia de la 18 martie.
This call will end on 24 June 2016.
Aceste eforturi ar trebui să conducă la revenirea la o funcționare normală a spațiului Schengen, cel mai târziu în decembrie 2016.
Additionally, a grant agreement was awarded to the UNHCR under EU emergency assistance funding for the total amount of EUR 30 million.
Prin urmare, este important ca Grecia să ia de urgență restul de măsuri identificate în prezenta recomandare, astfel încât să garanteze că reluarea transferurilor către Grecia în temeiul Regulamentului Dublin poate avea loc în același interval de timp și cel mai târziu în decembrie 2016.
This funding will, amongst other things, be used by the UNHCR to provide free legal assistance to applicants for international protection at the appeals stage for a period of up to four months until the Greek authorities are expected to put in place their own free legal aid scheme.
În același timp, reformarea Regulamentului Dublin, astfel cum a fost propusă de Comisie [23], bazată pe obiectivul de solidaritate și de repartizare echitabilă a sarcinilor între statele membre, ar trebui să reprezinte o prioritate.
Since the beginning of 2015, a total of EUR 262 million in emergency assistance has been awarded through Home Affairs Funds (AMIF and Internal Security Fund (ISF)) to Greece, either directly to the Greek authorities or through Union Agencies and international organisations operating in Greece, of which some EUR 81 million was awarded in May 2016.
http://www.unhcr.org/news/briefing/2016/5/57480cb89/greece-unhcr-concerned-conditions-new-refugee-sites-urges-alternatives.html.
On 24 May 2016 the Commission awarded EUR 25 million in emergency funding (AMIF) to the EASO to enhance its capacity to further support the Greek authorities.
http://asylo.gov.gr/?p=2802.
Commission Recommendation (EU) 2016/1318
Recomandarea (UE) 2016/1318 a Comisiei
on guidelines for the promotion of nearly zero-energy buildings and best practices to ensure that, by 2020, all new buildings are nearly zero-energy buildings
privind orientările pentru promovarea clădirilor al căror consum de energie este aproape egal cu zero, precum și cele mai bune practici pentru a asigura faptul că, până în 2020, toate clădirile noi vor fi clădiri al căror consum de energie este aproape egal cu zero
Buildings are central to the EU's energy efficiency policy, as they account for nearly 40 % [1] of final energy consumption.
Clădirile constituie un element esențial al politicii UE privind eficiența energetică, deoarece ele reprezintă aproximativ 40 % [1] din consumul final de energie.
The importance of the building sector for energy efficiency improvements was highlighted in the European Commission's Communication on energy efficiency and its contribution to energy security and the 2030 framework for climate and energy policy [2] and in its Communication on a framework strategy for a resilient energy union with a forward-looking climate change policy [3].
Importanța sectorului construcțiilor pentru îmbunătățirea eficienței energetice a fost evidențiată în Comunicarea Comisiei Europene privind eficiența energetică și contribuția sa la securitatea energetică, în cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030 [2] și în Comunicarea sa pe tema unei strategii-cadru pentru o uniune energetică rezilientă cu o politică prospectivă în domeniul schimbărilor climatice [3].
Full implementation and enforcement of existing energy legislation is recognised as the first priority in establishing the Energy Union.
Punerea în aplicare și asigurarea respectării integrale a legislației existente în domeniul energiei sunt recunoscute drept primă prioritate pentru instituirea Uniunii energetice.
The Directive on the energy performance of buildings is the main legal instrument addressing energy efficiency in buildings in the context of the 2020 energy efficiency targets.
Directiva privind performanța energetică a clădirilor este principalul instrument juridic care vizează eficiența energetică a clădirilor în contextul obiectivelor privind eficiența energetică pentru 2020.
Article 9 of the Directive sets a specific target that by the end of 2020 all new buildings must have nearly zero or very low energy needs.
Articolul 9 din directivă stabilește un obiectiv specific conform căruia, până la sfârșitul anului 2020, necesitățile energetice ale tuturor clădirilor noi trebuie să fie aproape egale cu zero sau foarte scăzute.
The nearly zero or very low amount of energy required should be covered to a very significant extent by energy from renewable sources.
Necesarul de energie aproape egal cu zero sau foarte scăzut ar trebui să fie acoperit, într-o foarte mare măsură, de energie din surse regenerabile.
National legislation transposing the requirements of Article 9(1) is required to ensure that by 31 December 2020 all new buildings are nearly zero-energy buildings.
Legislației naționale de transpunere a cerințelor de la articolul 9 alineatul (1) îi revine obligația de a se asigura că, până la 31 decembrie 2020, toate clădirile noi vor fi clădiri al căror consum de energie este aproape egal cu zero.
The same nearly zero-energy target but with a shorter deadline of 31 December 2018 applies for new buildings occupied and owned by public authorities.
Același obiectiv de consum de energie aproape zero, dar având termenul-limită mai scurt de 31 decembrie 2018, se aplică pentru clădirile noi ocupate și deținute de autoritățile publice.
This should create a transparent national legal framework for economic operators regarding requirements for the energy performance of new buildings as of the end of 2020.
Acesta ar trebui să conducă la crearea pentru operatorii economici a unui cadru juridic național transparent în legătură cu cerințele privind performanța energetică a clădirilor noi până la sfârșitul anului 2020.
In parallel to requirements for new buildings, the Directive requires Member States to put in place support policies to stimulate the refurbishment of existing building stocks towards nearly zero-energy levels.
În paralel cu cerințele pentru clădirile noi, directiva impune statelor membre să pună în aplicare politici de sprijin pentru a stimula renovarea clădirilor existente cu obiectivul de a obține consumuri energetice aproape egale cu zero.
The Commission has issued a Report to the European Parliament and the Council on progress by Member States towards nearly zero-energy buildings [4].
Comisia a prezentat un raport Parlamentului European și Consiliului cu privire la progresele realizate de statele membre în domeniul clădirilor cu consum de energie aproape zero [4].
Further information has been gathered from Member States as part of their reporting obligations on the subject matter.
Informații suplimentare au fost colectate de la statele membre, ca parte a obligațiilor lor de raportare în legătură cu acest subiect.
Progress by Member States has slowly improved but should be accelerated.
Progresele înregistrate de statele membre au cunoscut o ușoară îmbunătățire, însă ar trebui accelerate.
Although measures to support the growth in nearly zero-energy buildings at national level have increased, Member States should step up their efforts to ensure that all new buildings are nearly zero-energy by the target dates in the Directive.
Deși măsurile de sprijinire la nivel național a dezvoltării clădirilor cu consum de energie aproape zero s-au multiplicat, statele membre ar trebui să își intensifice eforturile pentru a se asigura că toate clădirile noi vor fi clădiri cu consum de energie aproape zero până la termenele-limită stabilite în directivă.
The Directive on the energy performance of buildings is currently under review.
Directiva privind performanța energetică a clădirilor este în curs de revizuire.
Principles for nearly zero-energy buildings are one of the pillars of the current Directive and are set to become the norm for new buildings as of 2020.
Conceptele privind clădirile cu consum de energie aproape zero reprezintă unul dintre pilonii directivei actuale și se preconizează că vor deveni standard pentru clădirile noi începând cu 2020.
The review will assess whether additional measures will be needed for 2030.
Revizuirea va estima dacă vor fi necesare măsuri suplimentare în 2030.
The development of new policies and approaches should be based on solid foundations.
Dezvoltarea de noi politici și abordări ar trebui să se bazeze pe fundamente solide.
It is crucial that the nearly zero-energy buildings requirements for 2020 are fully implemented.
Este esențial ca cerințele privind clădirile cu consum de energie aproape zero până în 2020 să fie puse în aplicare integral.
This is further supported by Article 9(4) of the Directive, which provides that the Commission may issue a recommendation on nearly zero-energy buildings to Member States.
Această abordare este susținută de articolul 9 alineatul (4) din directivă, în care este prevăzut rolul Comisiei de a emite o recomandare statelor membre privind clădirile cu consum de energie aproape zero,
Member States should follow the guidelines provided in the Annex to this Recommendation.
Statele membre ar trebui să respecte orientările prezentate în anexa la prezenta recomandare.
Following these guidelines will help to ensure that, by 31 December 2020, all new buildings are nearly zero-energy buildings, and will help Member States to develop national plans for increasing the number of nearly zero-energy buildings.
Respectarea acestor orientări va contribui la asigurarea faptului că, până la 31 decembrie 2020, toate clădirile noi vor fi clădiri cu consum de energie aproape zero și va ajuta statele membre să elaboreze planuri naționale pentru creșterea numărului de clădiri cu consum de energie aproape zero.
The Recommendation shall be published in the Official Journal of the European Union.
Recomandarea va fi publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Done at Brussels, 29 July 2016.
Adoptată la Bruxelles, 29 iulie 2016.
See ‘Energy, transport and environment indicators, 2012 edition’, European Commission.
A se vedea „Indicatori de mediu, transport și energie, ediția 2012”, Comisia Europeană.
For the purpose of this estimate, the final energy consumption for the household and services sectors has been combined.
În scopul acestei estimări, a fost cumulat consumul final de energie pentru sectorul casnic cu cel al sectorului serviciilor.
This includes, for example, electricity consumption for appliances but excludes energy consumption in industrial buildings.
Acesta include, de exemplu, consumul de energie electrică pentru aparatele de uz casnic, dar exclude consumul de energie electrică din clădirile industriale.
Energy union package COM(2015) 80 final.
ANEXĂ
INTRODUCTION
În urma introducerii cerințelor de eficiență în codurile naționale din domeniul construcțiilor, clădirile noi consumă astăzi numai jumătate din cât consumă clădirile standard din anii '80.
Following the introduction of efficiency requirements in national building codes, new buildings today consume only half as much energy as typical buildings from the 1980s.
Directiva privind performanța energetică a clădirilor (denumită în continuare „EPBD” sau „directiva”) impune statelor membre să stabilească cerințe minime de performanță energetică pentru clădirile noi și pentru cele existente care fac obiectul unor renovări majore.
The Energy Performance of Buildings Directive (the ‘EPBD’ or ‘the Directive’) requires Member States to establish minimum requirements for the energy performance of newly constructed buildings and existing buildings undergoing major renovations.
Pe lângă aceste cerințe minime, EPBD stabilește pentru toate clădirile noi cerința explicită de a avea, până la sfârșitul acestui deceniu, un necesar de energie aproape egal cu zero sau foarte scăzut și de a se califica drept clădiri al căror consum de energie este aproape egal cu zero (NZEB).
Further to these minimum requirements, the EPBD sets a clear requirement for all new buildings, by the end of the decade, to have nearly zero or very low energy needs and qualify as nearly zero-energy buildings (NZEB).
Cu toate acestea, parcul imobiliar existent este vechi și ineficient, fiind renovat într-un ritm lent.
However, the existing building stock is old and inefficient and is being renovated at a slow pace.
În conformitate cu EPBD, parcul imobiliar existent ar trebui să evolueze și acesta treptat spre standarde similare.
In line with the EPBD, the stock of existing buildings should also be gradually transformed to similar standards.
Punerea în aplicare și respectarea integrală a legislației existente în domeniul energiei este recunoscută drept primă prioritate pentru instituirea uniunii energetice [1].
Full implementation and enforcement of existing energy legislation is recognised as the first priority in establishing the Energy Union [1].
Asigurarea faptului că toate clădirile noi sunt clădiri cu consum de energie aproape zero până la 31 decembrie 2020 (cu doi ani mai devreme pentru clădirile publice) și sprijinirea tranziției parcului imobiliar existent către standarde NZEB sunt două cerințe esențiale în temeiul cadrului juridic actual.
Ensuring that all new buildings are nearly zero-energy buildings by 31 December 2020 (two years earlier for public buildings), and supporting the transformation of existing building stocks towards NZEB standards, are two crucial requirements under the current legal framework.
CONTEXT: DISPOZIȚIILE PREVĂZUTE DE EPBD CU PRIVIRE LA NZEB
CONTEXT: THE PROVISIONS OF THE EPBD ON NZEB
Conceptul de NZEB
The concept of NZEB
În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din EPBD, NZEB „[…] înseamnă o clădire cu o performanță energetică foarte ridicată, stabilită în conformitate cu anexa I. Necesarul de energie aproape egal cu zero sau foarte scăzut ar trebui să fie acoperit, într-o foarte mare măsură, cu energie din surse regenerabile, inclusiv cu energie din surse regenerabile produsă la fața locului sau în apropiere”.
According to Article 2(2) of the EPBD an NZEB ‘…means a building that has a very high energy performance, as determined in accordance with Annex I. The nearly zero or very low amount of energy required should be covered to a very significant extent by energy from renewable sources, including energy from renewable sources produced on-site or nearby’.
Prima parte a definiției stabilește performanța energetică a unei clădiri drept elementul definitoriu care face ca o clădire să poată fi calificată drept „NZEB”.
The first part of the definition establishes energy performance as the defining element that makes a building an ‘NZEB’.
Această performanță energetică, stabilită în conformitate cu anexa I la EPBD, trebuie să fie foarte ridicată.
This energy performance has to be very high and determined in accordance with Annex I of the EPBD.
A doua parte a definiției furnizează principii directoare pentru atingerea acestei performanțe energetice foarte ridicate prin acoperirea consumului scăzut de energie, într-o foarte mare măsură, cu energie din surse regenerabile.
The second part of the definition provides guiding principles to achieve this very high performance by covering the resulting low amount of energy to a very significant extent by energy from renewable sources.
Conceptul de NZEB reflectă faptul că energia regenerabilă și măsurile de eficiență energetică conlucrează.
The concept of NZEB reflects the fact that renewable energy and efficiency measures work together.
Când este produsă la fața locului, energia regenerabilă va reduce energia furnizată netă.
When placed on-building, renewable energy will reduce net delivered energy.
În multe cazuri, energia regenerabilă de la fața locului nu va fi suficientă pentru a aduce necesarul de energie aproape de zero, în lipsa altor măsuri de eficiență energetică sau a unei scăderi semnificative a factorilor de energie primară pentru sursele de energie regenerabilă din afara sitului.
In many cases, on-site renewable energy will not be sufficient to bring energy needs close to zero, without further energy efficiency measures or a significant decrease of primary energy factors for off-site renewable energy sources.
Prin urmare, cerințele superioare și mai stricte pentru clădiri NZEB foarte eficiente vor stimula, de asemenea, utilizarea mai intensă a energiei regenerabile produse în clădiri și ar trebui să conducă la adaptarea factorilor de energie primară pentru vectorii energetici din afara sitului, ținând seama de conținutul de energie regenerabilă al acestora.
Therefore, higher and more demanding requirements for highly efficient NZEB will also drive an increased use of on-building renewables and should result in adaptation of primary energy factors for off-site energy carriers, taking their renewable energy content into account.
Deși EPBD stabilește definiția-cadru a NZEB, în practică, punerea detaliată în aplicare a acesteia (de exemplu, ce este „performanța energetică foarte ridicată” și care ar fi contribuția semnificativă recomandată a „energiei din surse regenerabile”) este responsabilitatea statelor membre atunci când acestea transpun articolul 9 din directivă în sistemele lor juridice naționale.
While the EPBD sets the framework definition of NZEBs, its detailed application in practice (e.g. what is a ‘very high energy performance’ and what would be the recommended significant contribution of ‘energy from renewable sources’) is the responsibility of the Member States when they transpose Article 9 of the Directive into their national legal systems.
Care este performanța energetică a unei clădiri „al cărei consum de energie este aproape egal cu zero”?
What is the energy performance of a ‘nearly zero-energy’ building?
Performanța energetică este definită [2] ca fiind „[…] cantitatea de energie necesară pentru a satisface necesarul de energie corespunzător unei utilizări tipice a clădirii, care include, între altele, energia utilizată pentru încălzire, răcire, ventilație, apă caldă și iluminat”.
Energy performance is defined [2] as ‘…the amount of energy needed to meet the energy demand associated with a typical use of the building which includes, inter alia, energy used for heating, cooling, ventilation, hot water and lighting’.
Regulamentul delegat (UE) nr. 244/2012 al Comisiei [3] și liniile sale directoare aferente [4] oferă orientări utile privind metoda de calcul al performanței energetice a clădirii [5].
Commission Delegated Regulation (EU) No 244/2012 [3] and its accompanying guidelines [4] provide useful guidance on how to calculate the energy performance of a building [5].
La punctul 3 din anexa I la regulament, calculul performanței energetice începe cu calculul necesarului final de energie [6] pentru încălzire și răcire și se termină cu calculul energiei primare nete.
Under Annex I(3) to the Regulation, the calculation of energy performance starts with the calculation of final energy needs [6] for heating and cooling, and ends with the calculation of the net primary energy.
Calculul „pleacă” de la necesarul clădirii și „merge” către sursă (adică spre energia primară).
The ‘direction’ of the calculation goes from the building's needs to the source (i.e. to the primary energy).
În temeiul EPBD, statele membre pot utiliza proprii factori naționali de energie primară pentru a transforma energia finală furnizată în energie primară și pentru a calcula performanța energetică a clădirilor.
Under the EPBD, Member States can use their own national primary energy factors to transform the final delivered energy into primary energy and calculate building energy performance.
Nivelul consumului de energie primară se calculează cu ajutorul factorilor de energie primară specifici pentru fiecare vector energetic (de exemplu, energie electrică, păcură, biomasă, sistem centralizat de termoficare sau răcire).
The primary energy use must be calculated using primary energy factors specific to each energy carrier (e.g. electricity, heating oil, biomass, district heating and cooling).
Liniile directoare aferente regulamentului delegat recomandă utilizarea aceluiași factor de energie primară în valoare de 2,5, atât pentru energia electrică furnizată, cât și pentru energia electrică exportată.
The accompanying guidelines to the Delegated Regulation recommend using the same 2,5 primary energy factor for delivered and for exported electricity.
Energia produsă la fața locului (utilizată la fața locului sau exportată) reduce necesarul de energie primară asociat cu energia furnizată.