natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These should be consistent with the policy objectives of the Directive.
Acestea ar trebui să fie în concordanță cu obiectivele politice ale directivei.
The proposed self-regulation measure should be consistent with other factors and incentives at national level.
Măsura de autoreglementare propusă ar trebui să fie în concordanță cu alți factori și alte stimulente la nivel național.
Better regulation for better results — An EU agenda, COM(2015) 215.
O mai bună legiferare pentru rezultate mai bune – O agendă a UE, COM(2015) 215.
Cf.
A se vedea considerentele 18-21, articolul 15 alineatul (3) litera (b) și articolul 17 din directivă.
Recitals 18-21 and Articles 15(3)(b) and 17 of the Directive.
Anexa VIII la directivă.
Annex VIII to the Directive.
COM(2012) 684, COM(2013) 23 și COM(2015) 178.
COM(2012) 684, COM(2013) 23 and COM(2015) 178.
Directiva 2010/30/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 2010 privind indicarea, prin etichetare și informații standard despre produs, a consumului de energie și de alte resurseal produselor cu impact energetic (JO L 153, 18.6.2010, p. 1).
Directive 2010/30/EU of the European Parliament and of the Council of 19 May 2010 on the indication by labelling and standard product information of the consumption of energy and other resources by energy-related products (OJ L 153, 18.6.2010, p. 1).
Regulamentul (CE) nr. 66/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2009 privind eticheta UE ecologică (JO L 27, 30.1.2010, p. 1).
Regulation (EC) No 66/2010 of the European Parliament and of the Council of 25 November 2009 on the EU Ecolabel (OJ L 27, 30.1.2010, p. 1).
„Ghidul albastru” referitor la punerea în aplicare a normelor UE privind produsele explică ce înseamnă „punerea la dispoziție” pepiață și „punerea în funcțiune” (http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/4942/).
Commission Recommendation (EU) 2016/2256
Recomandarea (UE) 2016/2256 a Comisiei
addressed to the Member States on the resumption of transfers to Greece under Regulation (EU) No 604/2013 of the European Parliament and of the Council
adresată statelor membre cu privire la reluarea transferurilor către Grecia în temeiul Regulamentului (UE) nr. 604/2013 al Parlamentului European și al Consiliului
The transfer of applicants for international protection to Greece under Regulation (EU) No 604/2013 of the European Parliament and of the Council [1] (hereafter ‘the Dublin Regulation’) has been suspended by Member States since 2011, following two judgments of the European Court of Human Rights (ECHR) and the Court of Justice of the European Union (CJEU) [2], which identified systemic deficiencies in the Greek asylum system, resulting in a violation of the fundamental rights of applicants for international protection transferred from other Member States to Greece under Council Regulation (EC) No 343/2003 [3].
Transferul solicitanților de protecție internațională în Grecia în temeiul Regulamentului (UE) nr. 604/2013 al Parlamentului European și al Consiliului [1] (denumit în continuare „Regulamentul Dublin”) a fost suspendat de către statele membre începând cu 2011, ca urmare a două hotărâri pronunțate de Curtea Europeană a Drepturilor Omului (CEDO) și, respectiv, de Curtea de Justiție a Uniunii Europene (CJUE) [2], în care s-a constatat că sistemul elen de azil prezenta deficiențe care au condus la o încălcare a drepturilor fundamentale ale solicitanților de protecție internațională transferați din alte state membre în Grecia în temeiul Regulamentului (CE) nr. 343/2003 al Consiliului [3].
The Committee of Ministers of the Council of Europe has been monitoring the situation in Greece since the M.S.S v Belgium and Greece judgment was delivered by the ECHR in 2011 on the basis of progress reports that Greece is required to submit as evidence of the execution of the judgment and on the basis of evidence from NGOs and international organisations, such as the United Nations High Commissioner for Refugees (UNHCR), that operate in Greece.
Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei a monitorizat situația din Grecia de la pronunțarea hotărârii în cauza M.S.S/Belgia și Grecia de către Curtea Europeană a Drepturilor Omului, în 2011, pe baza rapoartelor privind progresele înregistrate pe care Grecia trebuie să le prezinte ca dovadă a executării hotărârii judecătorești și pe baza dovezilor din partea ONG-urilor și a organizațiilor internaționale, cum ar fi Înaltul Comisar al Organizației Națiunilor Unite pentru Refugiați (UNHCR), care își desfășoară activitatea în Grecia.
At the request of Greece submitted in June 2016, the Ministerial Committee has accepted to postpone the evaluation procedure on the basis of the argument that Greece is currently under enormous migratory pressure, that the situation is exceptional, unstable and not the same as it was when the M.S.S judgment was delivered five years ago.
La cererea Greciei, prezentată în iunie 2016, Comitetul de Miniștri a acceptat să amâne procedura de evaluare pe baza argumentului că Grecia se confruntă, în prezent, cu o presiune a migrației foarte mare și că situația este excepțională, instabilă și diferită de cea existentă în momentul pronunțării hotărârii în cauza M.S.S, în urmă cu cinci ani.
As a result of the M.S.S judgment, Greece committed to reform its asylum system on the basis of a national Action Plan on Asylum Reform and Migration Management presented in August 2010 and revised in January 2013 (hereafter ‘the Greek Action Plan’).
Ca urmare a hotărârii în cauza M.S.S, Grecia s-a angajat să își reformeze sistemul de azil pe baza unui plan național de acțiune privind reforma azilului și gestionarea migrației, care a fost prezentat în august 2010 și revizuit în ianuarie 2013 (denumit în continuare „planul de acțiune elen”).
On 1 October 2015, Greece presented a Roadmap on the implementation of the relocation scheme and the hotspots approach to the Council, which also outlines certain actions to be prioritised to ensure implementation of agreed pending actions in the areas of asylum and reception.
La 1 octombrie 2015, Grecia a prezentat Consiliului o foaie de parcurs privind punerea în aplicare a mecanismului de transfer și a abordării de tip „hotspot”, care descrie, de asemenea, anumite acțiuni cărora ar trebui să li se acorde prioritate pentru a se asigura punerea în aplicare a unor acțiuni restante care au fost convenite în materie de azil și de primire.
At the same time, the current refugee and migration crisis continues to place pressure on the Greek asylum and migration systems as the main country of first entry from the Eastern Mediterranean route.
În același timp, actuala criză a refugiaților și a migrației continuă să exercite o presiune asupra sistemelor de azil și de migrație din Grecia, dat fiind că aceasta este principala țară de primă intrare pe ruta est-mediteraneeană.
Between January and 4 December 2016, 171909 migrants arrived irregularly in Greece [4].
În perioada ianuarie-4 decembrie 2016, numărul migranților sosiți în mod neregulamentar în Grecia [4] a fost de 171909.
Even if the EU-Turkey Statement [5] has led to a significant decrease in the number of daily arrivals to Greece from Turkey [6], it has also placed new responsibilities on the Greek authorities.
Chiar dacă Declarația UE-Turcia [5] a condus la o scădere semnificativă a numărului de migranți care soseau zilnic în Grecia din Turcia [6], aceasta a însemnat, de asemenea, noi responsabilități pentru autoritățile elene.
Furthermore, the situation in Greece has also changed significantly, following the de facto closure of the Western Balkans route, which prevents third-country nationals from onward travel.
În același timp, mecanismul de transfer de urgență întemeiat pe două decizii ale Consiliului [9] (denumite în continuare „deciziile privind transferul”) prezintă o tendință pozitivă, în special în Grecia, unde numărul transferurilor lunare efectuate în temeiul acestor decizii a crescut la aproximativ 1000.
As a result, more than 62000 third-country nationals having arrived irregularly are currently present in Greece [8].
Cu toate acestea, sunt necesare eforturi suplimentare din partea tuturor statelor membre pentru a reduce presiunea asupra Greciei.
At the same time, the emergency relocation scheme based on two Council Decisions [9] (hereafter ‘Relocation Decisions’), is showing a positive trend particularly in Greece where relocation transfers have moved upwards and stand presently at around 1000 per month.
În acest scop, Comisia invită toate statele membre să își asume angajamente și să efectueze lunar transferuri pentru a realiza cel puțin 2000 de transferuri pe lună începând din decembrie 2016 și pentru a spori treptat numărul de transferuri efectuate în decursul unei luni [10].
However, more efforts are needed from all Member States to alleviate the pressure on Greece.
La 10 februarie și, respectiv, 15 iunie 2016, Comisia a adresat Republicii Elene două recomandări privind măsurile de urgență pe care Grecia trebuia să le ia în vederea reluării transferurilor în temeiul Regulamentului Dublin [11].
For this purpose, the Commission is calling on all Member States to pledge and relocate on a monthly basis to achieve at least 2000 relocation transfers per month as of December 2016 and progressively increase monthly relocations [10].
În aceste recomandări se concluziona că situația din Grecia trebuia în continuare să fie îmbunătățită considerabil înainte ca o nouă evaluare privind posibilitatea reluării transferurilor către Grecia în temeiul Regulamentului Dublin să poată fi efectuată de către Comisie.
On 10 February and 15 June 2016, the Commission addressed respectively two Recommendations to the Hellenic Republic on the urgent measures to be taken by Greece in view of the resumption of transfers under the Dublin Regulation [11].
La 28 septembrie 2016, Comisia a adresat Republicii Elene o a treia recomandare privind măsurile specifice urgente pe care Grecia trebuia să le ia în vederea reluării transferurilor în temeiul Regulamentului Dublin [12] (denumită în continuare „a treia recomandare”).
Those Recommendations concluded that the situation in Greece still needed considerable improvement before a further assessment could be made by the Commission on the possible resumption of transfers to Greece under the Dublin Regulation.
În a treia recomandare s-a concluzionat că Grecia se confruntă în continuare cu o situație dificilă în ceea ce privește gestionarea numărului mare de noi solicitanți de azil, determinată în special de punerea în aplicare a așa-numitului „exercițiu de preînregistrare” și de sosirea continuă și neregulamentară a migranților.
On 28 September 2016, the Commission addressed a third Recommendation to the Hellenic Republic on the specific urgent measures to be taken by Greece in view of the resumption of transfers under the Dublin Regulation [12] (hereafter ‘the third Recommendation’).
În plus, era necesar să se adopte alte măsuri importante pentru a se remedia deficiențele sistemice persistente ale sistemului elen de azil, în special din cauza capacității insuficiente de primire.
The third Recommendation concluded that Greece is still facing a challenging situation in dealing with a large number of new asylum applicants, notably arising from the implementation of the so called ‘pre-registration’ exercise and the continuing irregular arrivals of migrants.
Pe baza progreselor înregistrate în continuare, orice viitoare reluare a transferurilor către Grecia în temeiul Regulamentului Dublin ar trebui să țină seama, în conformitate cu a treia recomandare, de impactul pe care această situație dificilă îl are asupra funcționării globale a sistemului de azil, și ar trebui, prin urmare, să înceapă treptat, analizându-se fiecare caz în parte.
There were moreover further important steps to be taken to remedy the remaining systemic deficiencies in the Greek asylum system, in particular given the capacity shortfalls.
Prin scrisoarea din 22 noiembrie 2016, Grecia a furnizat Comisiei informații suplimentare referitoare la situația de ultimă oră a solicitanților de azil în Grecia și la progresele înregistrate în direcția reformării sistemului de azil.
On the basis of the further progress achieved, any future resumption of transfers to Greece under the Dublin Regulation should, in accordance with the third Recommendation, take account of the impact this challenging situation has on the overall functioning of the asylum system, and should therefore start gradually, on a case by case basis.
Grecia și-a exprimat, de asemenea, îngrijorarea cu privire la posibilitatea reluării transferurilor efectuate în temeiul Regulamentului Dublin, dat fiind numărul de migranți din Grecia, subliniind că acesta exercită o presiune deosebit de mare, disproporționată în raport cu dimensiunea sa și conduce la o situație în care a fost atinsă limita capacității de primire și de azil.
By letter of 22 November 2016, Greece provided the Commission with further information regarding the latest situation of asylum applicants in Greece and of the progress it has made to reform its asylum system.
Grecia a evidențiat, de asemenea, nivelul transferurilor din Grecia către alte state membre, care rămâne cu mult sub nivelul prevăzut în deciziile privind transferul.
Greece also expressed concerns about the prospect of a possible resumption of Dublin transfers, given the number of migrants in Greece, noting an enormous burden on it disproportionate to its size and which result in a situation where the asylum and reception capacities have reached their limit.
Cu toate acestea, Grecia a subliniat că nu urmărește o excludere permanentă din sistemul Dublin și a solicitat o reală solidaritate și sprijin până la normalizarea deplină a situației din Grecia.
Greece equally pointed to the level of relocations from Greece to other Member States which remain well below the level foreseen in the Relocation Decisions.
Autoritățile elene estimează că numărul total al cererilor de azil depuse până la sfârșitul anului 2016 va fi de 50000 [13].
According to Greek data of 22 November 2016, approximately 39000 asylum applications have been lodged with the Greek Asylum Service since 1 January 2016.
La 22 iunie 2016, Parlamentul a aprobat o modificare a Legii nr. 4375/2016, care, printre altele, a modificat dispozițiile referitoare la componența comitetelor de apel și la dreptul solicitanților de azil la o audiere în fața acestor comitete [17].
The pending cases to be examined at first instance were on 30 September more than 17000.
La 31 august 2016, Parlamentul Greciei a adoptat, de asemenea, o lege privind copiii refugiați de vârstă școlară care se află în Grecia [18].
Due to the regularisation of the situation in Greece and the improved access to the asylum procedure, among other factors, the asylum application case load that the Greek Asylum Service is facing is significantly greater than in previous years.
Conform informațiilor transmise zilnic de către autoritățile elene, la 6 decembrie 2016 erau disponibile 71539 de locuri, în principal în centrele de primire temporară; această cifră include locurile de cazare oferite de UNCHR (a se vedea considerentul 11) și se referă atât la migranții aflați în situație neregulamentară, cât și la solicitanții de protecție internațională din Grecia [19].
In its previous Recommendations, the Commission has noted the improvements that Greece has made to its legislative framework to ensure that the new legal provisions of Directive 2013/32/EU of the European Parliament and of the Council [14] (the recast Asylum Procedures Directive) and some of Directive 2013/33/EU of the European Parliament and of the Council [15] (the recast Reception Conditions Directive) have been transposed into the national legislation.
Cu toate acestea, există probleme importante în ceea ce privește capacitatea de primire în insulele din Marea Egee, care au devenit supraaglomerate: capacitatea maximă de primire este în continuare de aproximativ 8200 de locuri, în timp ce numărul total de migranți înregistrați pe insule era, la data de 5 decembrie 2016, de 16295 [20].
A new law (Law 4375/2016) was adopted by the Greek Parliament on 3 April 2016 [16].
Grecia a sporit, de asemenea, numărul locurilor de cazare pentru solicitanții vulnerabili, în special pentru minorii neînsoțiți.
On 22 June 2016, the Parliament approved an amendment to Law 4375/2016 which, inter alia, modified the composition of the Appeals Committees and the right of asylum seekers to an oral hearing before them [17].
La 17 noiembrie 2016, erau disponibile 1191 de locuri în adăposturile pentru minorii neînsoțiți, indiferent dacă aceștia sunt solicitanți de azil sau nu.
On 31 August 2016, the Greek Parliament also adopted a law regarding school-aged refugee children residing in Greece [18].
Se prevede ca până la sfârșitul anului 2016 să fie create 130 de locuri suplimentare adecvate pentru minorii neînsoțiți.
As regards reception capacity, in the past year, Greece has significantly increased its overall reception capacity for both irregular migrants and applicants for international protection.
Cu toate acestea, capacitatea de primire a solicitanților vulnerabili este departe de a fi suficientă, întrucât centrele sunt în prezent ocupate la capacitatea maximă și există o listă de așteptare pentru 1199 minori neînsoțiți care trebuie să fie plasați în centre adecvate [21].
According to the daily information released by the Greek authorities on 6 December 2016, there are 71539 places available mostly in temporary reception facilities, including accommodation being provided by UNHCR (see recital 11), for both irregular migrants and applicants for international protection in Greece [19].
Prin urmare, progresele în acest domeniu sunt prea lente și este evident că Grecia trebuie să își intensifice eforturile pentru a asigura un număr corespunzător de centre de primire pentru minorii neînsoțiți, astfel încât să facă față cererii de locuri de cazare pentru aceștia.
However, there are serious challenges as regards capacity in the Aegean islands which have become overcrowded: maximum reception capacity remains around 8200 while the total number of registered migrants on the islands was 16295 as of 5 December 2016 [20].
În ianuarie 2016, Comisia și UNHCR au semnat un acord de delegare pentru o sumă totală de 80 de milioane EUR, în vederea creării a 20000 de locuri de cazare deschise (sisteme de închiriat apartamente, bonuri valorice pentru hoteluri și programe în care sunt implicate familii-gazdă), în principal pentru solicitanții de protecție internațională care sunt eligibili pentru transfer.
Greece has also increased the accommodation for vulnerable applicants, in particular for unaccompanied minors.
În decembrie 2015, UNCHR s-a angajat să creeze 20000 de locuri pentru solicitanții eligibili pentru transfer în cadrul sistemului de închiriere; la 6 decembrie erau disponibile 20145 de locuri, inclusiv 6344 de locuri în hoteluri/clădiri întregi, 11711 de locuri în apartamente, 484 de locuri la familii-gazdă, 960 de locuri în amplasamente de transfer și 646 de locuri în centre special amenajate pentru minorii neînsoțiți [22].
On 17 November 2016, 1191 places were available in shelters for unaccompanied minors irrespective of whether they are asylum seekers or not.
Având în vedere că actualul acord de delegare se încheie la 31 decembrie 2016, Comisia a inițiat discuții cu UNCHR pentru prelungirea schemei în 2017, pe baza unei evaluări actualizate a nevoilor în materie de primire ale Greciei.
An additional 130 places suitable for unaccompanied minors is foreseen to be established by the end of 2016.
În ceea ce privește calitatea, multe dintre centrele de primire din Grecia, în special cele aflate pe insule și unele centre temporare de pe continent, sunt încă departe de a îndeplini cerințele prevăzute de Directiva 2013/33/UE privind condițiile de primire a solicitanților de protecție internațională.
In January 2016, a Delegation Agreement for a total of EUR 80 million was signed between the Commission and the UNHCR in order to establish 20000 places in open accommodation (rental apartment schemes, hotel vouchers and family host programmes) primarily for the benefit of applicants for international protection eligible for relocation.
Pe continent, dacă sistemul de cazare al UNCHR oferă condiții adecvate, o mare parte a capacității de primire rămase constă în tabere (în prezent sunt utilizate 53 de situri) și centre de urgență cu standarde foarte diferite, adesea inadecvate, atât în ceea ce privește condițiile materiale, cât și în ceea ce privește securitatea.
The Delegation Agreement was revised in July 2016 in order to include in the accommodation scheme also the possibility to establish places in relocation sites managed by UNHCR, and to make it clearer in the text that the target group of the accommodation scheme includes not only relocation candidates but also other asylum seekers, particularly Dublin family reunification candidates and vulnerable categories, including unaccompanied and separated children, persons with disabilities, elderly, single parents, chronically ill, pregnant women, and others.
În unele dintre aceste centre a început pregătirea pentru iarnă, dar progresele sunt lente.
Since September, the accommodation places available have been significantly increased (by around 8100).
Chiar dacă se aduc îmbunătățiri, va fi dificil ca unele tabere să fie transformate în centre permanente corespunzătoare de primire și ar putea fi necesară închiderea acestora, consolidându-se, în același timp, alte tabere.
UNHCR had committed in December 2015 to create 20000 places for applicants eligible for relocation under the rental scheme, and as of 6 December, 20145 places were available, including 6344 places in hotels/entire buildings, 11711 places in apartments, 484 places in host families, and 960 in relocation sites and 646 places in dedicated facilities for unaccompanied minors [22].
În plus, coordonarea generală a organizării primirii în Grecia pare a fi deficitară, din cauza lipsei unui cadru juridic clar și a unui sistem de monitorizare, unele tabere fiind gestionate ad hoc de către Ministerul Migrației, iar altele de către Serviciul de primire și identificare.
As the current Delegation Agreement ends on 31 December 2016, the Commission started discussions with UNHCR for the extension of the scheme in 2017, on the basis of an updated assessment of Greece's reception needs.
Nu s-a luat încă nicio decizie cu privire la centrele care ar trebui să devină permanente.
In terms of quality, many of the reception facilities in Greece still fall short of the requirements stipulated in the Reception Conditions Directive 2013/33/EU for applicants for international protection, in particular on the islands and in some of the mainland temporary facilities.
Serviciul de primire se află încă în plin proces de consolidare a capacității.
The ‘Hotspot’ facilities on the islands are not only overcrowded but have substandard material conditions in terms of sanitation and hygiene, access to essential services such as health care, in particular for vulnerable groups.
Din cele de mai sus rezultă că Grecia trebuie să continue să facă progrese în ceea ce privește crearea unui număr suficient și adecvat de locuri de cazare în centre de primire permanente și deschise, destinate solicitanților de azil; toate aceste centre ar trebui să fie la standarde corespunzătoare, în conformitate cu acquis-ul UE.
Security is insufficient, and tensions persist between different nationalities.
Aceste demersuri ar trebui să includă o gestionare centralizată a tuturor centrelor de primire, precum și un sistem de monitorizare constantă a standardelor materiale aplicabile acestor centre și a serviciilor furnizate în cadrul lor.
In the mainland, while the UNHCR accommodation scheme provides adequate conditions, much of the remaining reception capacity consists of encampments (currently 53 sites are being used) and emergency facilities with widely varying and often inadequate standards, both in terms of material conditions and security.
Unele centre temporare ar trebui să fie transformate în centre permanente, dar, cu toate acestea, ar trebui să fie menținută, de asemenea, o capacitate suficientă în ceea ce privește centrele temporare, pentru a face față oricărui deficit de capacitate cauzat de afluxuri neprevăzute.