natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Council Decision 2010/289/EU of 2 December 2009 on the existence of an excessive deficit in Slovenia (OJ L 125, 21.5.2010, p.
Prin urmare, pe baza unei recomandări a Comisiei, Consiliul a considerat că au fost îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 3 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr.1467/97 și a adoptat o nouă recomandare adresată Sloveniei, în temeiul articolului 126 alineatul (7) din TFUE, în vederea încheierii situației de deficit excesiv până în 2015.
46).
Această nouă recomandare a Consiliului a fost făcută publică.
Council Regulation (EC) No 1467/97 of 7 July 1997 on speeding up and clarifying the implementation of the excessive deficit procedure (OJ L 209, 2.8.1997, p.
După atingerea unui nivel de vârf de 15 % din PIB în 2013, în anul 2014 deficitul public a fost redus până la 5 % din PIB și a atins 2,9 % din PIB în 2015.
6).
Reducerea deficitului în 2015 a fost determinată în principal de nerepetarea măsurilor cu caracter excepțional care au avut un impact negativ asupra deficitului în 2014 (1,1 % din PIB) și de o îmbunătățire semnificativă a veniturilor curente (cu 1,4 % din PIB), care depășește creșterea cheltuielilor curente (cu 0,2 % din PIB) și a creșterii cheltuielilor cu formarea brută a capitalului fix (cu 0,2 % din PIB) care se explică printr-un nivel mai ridicat de absorbție a fondurilor UE.
Regulation (EU) No 473/2013 of the European Parliament and of the Council of 21 May 2013 on common provisions for monitoring and assessing draft budgetary plans and ensuring the correction of excessive deficit of the Member States in the euro area (OJ L 140, 27.5.2013, p.
Programul de stabilitate pentru 2016-2019, transmis de guvernul sloven la 28 aprilie 2016, preconizează scăderea deficitului public la 2,2 % din PIB în 2016 și la 1,6 % din PIB în 2017.
11).
Previziunile de primăvară ale Comisiei în 2016 preconizează un deficit de 2,4 % din PIB în 2016 și de 2,1 % din PIB în 2017.
Council Regulation (EC) No 479/2009 of 25 May 2009 on the application of the Protocol on the excessive deficit procedure annexed to the Treaty establishing the European Community (OJ L 145, 10.6.2009, p.
Astfel, în perioada analizată în previziuni, deficitul ar trebui să rămână sub valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat.
1).
În acest context, se pare că, în 2016, există riscul unei devieri de la ajustarea necesară de 0,6 % din PIB în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu.
In line with the Specifications on the implementation of the Stability and Growth Pact and Guidelines on the format and content of Stability and Convergence Programmes.
În 2017, în ipoteza păstrării acelorași politici, se pare că există riscul unei devieri importante de la ajustarea recomandată de 0,6 % din PIB în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu.
Therefore, the Council, on the basis of a recommendation from the Commission, considered that the conditions provided for in Article 3(5) of Regulation (EC) No 1467/97 had been fulfilled and adopted a new recommendation addressed to Slovenia under Article 126(7) TFEU, with a view to bringing the excessive deficit situation to an end by 2015.
Se estimează că Slovenia va respecta regula tranzitorie privind datoria în 2016 și că, în linii mari, se va conforma acesteia în 2017.
Commission Decision (EU) 2016/1031
Decizia (UE) 2016/1031 a Comisiei
of 6 November 2015
din 6 noiembrie 2015
on the measures SA.35956 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/N) implemented by Estonia for AS Estonian Air
privind măsura SA.35956 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/N) pusă în aplicare de Estonia în favoarea AS Estonian Air
on the measures SA.36868 (14/C) (ex 13/N) which Estonia is planning to implement for AS Estonian Air
măsura SA.36868 (14/C) (ex 13/N) pe care Estonia intenționează să o pună în aplicare în favoarea AS Estonian Air
(notified under document C(2015) 7470)
[notificată cu numărul C(2015) 7470]
Having regard to the Agreement on the European Economic Area, and in particular Article 62(1)(a),
având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),
Having regard to the decisions by which the Commission decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty, in respect of the aid SA.35956 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/N) [1] and in respect of the aid SA.36868 (14/C) (ex 13/N) [2],
având în vedere deciziile prin care Comisia a hotărât să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din tratat cu privire la ajutorul SA.35956 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/N) [1] și cu privire la ajutorul SA.36868 (14/C) (ex 13/N) [2],
Having called on interested parties to submit their comments pursuant to the provisions cited above and having regard to their comments,
după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în temeiul dispozițiilor sus-menționate și având în vedere observațiile acestora,
The rescue case (SA.35956)
Cazul privind ajutorul pentru salvare (SA.35956)
By letter dated 3 December 2012, Estonia notified the Commission of its plans to provide rescue aid in favour of AS Estonian Air (‘Estonian Air’ or ‘the airline’) as well as of several capital injections carried out in the past.
Prin scrisoarea din 3 decembrie 2012, Estonia a notificat Comisiei intenția sa de a furniza ajutor pentru salvare în favoarea AS Estonian Air (denumită în continuare „Estonian Air” sau „compania aeriană”), precum și mai multe injecții de capital, efectuate în trecut.
A meeting with the Estonian authorities took place on 4 December 2012.
O reuniune cu autoritățile estoniene a avut loc la 4 decembrie 2012.
Following those pre-notification contacts, by SANI notification number 7853 of 20 December 2012, Estonia notified to the Commission the planned provision of rescue aid to the airline in the form of a loan facility amounting to EUR 8,3 million.
În urma contactelor din faza de prenotificare, prin notificarea SANI nr.
For this reason, the Commission registered the case as non-notified aid (13/NN) and informed Estonia of the reclassification of the case by letter of 10 January 2013.
Prin scrisoarea din 20 februarie 2013, Comisia a informat Estonia că a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din tratat în ceea ce privește ajutorul pentru salvare în valoare de 8,3 milioane EUR și măsurile acordate în trecut.
By letter dated 16 April 2013, the Commission informed Estonia that it had decided to extend the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty to the additional rescue aid (jointly with the decision referred to in recital 4, ‘the rescue aid opening decisions’).
Comisia a transmis observațiile respective Estoniei, oferindu-i posibilitatea de a reacționa; comentariile Estoniei au fost primite la 5 august 2013.
Estonia submitted comments on the rescue aid opening decisions by letters dated 9 April and 17 May 2013.
Cazul privind ajutorul de restructurare (SA.36868)
The Commission requested additional information from Estonia by letter of 8 April 2013, which Estonia replied to on 18 April 2013.
În urma contactelor informale cu Comisia, Estonia a notificat un plan de restructurare, inclusiv o recapitalizare a companiei aeriene în valoare de 40,7 milioane EUR, la data de 20 iunie 2013, prin notificarea SANI nr.
The rescue aid opening decisions were published in the Official Journal of the European Union on 29 May 2013 [3].
8513.
The Commission invited interested parties to submit comments on the measures.
Notificarea a fost înregistrată cu numărul SA.36868 (13/N).
The Commission received comments from two interested parties, namely International Airlines Group (‘IAG’) and Ryanair.
În plus, Comisia a primit o plângere din partea Ryanair, datată 23 mai 2013, referitoare la planurile Estoniei de majorare a capitalului Estonian Air, precum și la un acord de vânzare și de leaseback încheiat între Estonian Air și Aeroportul din Tallinn cu privire la o clădire de birouri deținută de Estonian Air.
The Commission forwarded them to Estonia, which was given the opportunity to react; Estonia’s observations were received on 5 August 2013.
La 25 iunie 2013, Comisia a transmis plângerea respectivă Estoniei.
Following informal contacts with the Commission, Estonia notified a restructuring plan — including a recapitalisation of the airline amounting to EUR 40,7 million — on 20 June 2013, by SANI notification number 8513.
Prin scrisoarea din 4 februarie 2014, Comisia a informat Estonia că a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din tratat cu privire la ajutorul de restructurare notificat („decizia de inițiere a procedurii privind ajutorul de restructurare”) [5].
The notification was registered with number SA.36868 (13/N).
La 31 octombrie 2014, autoritățile estoniene au prezentat un plan de restructurare modificat.
The Commission requested additional information by letters dated 16 July and 28 October 2013, to which the Estonian authorities replied by letters dated 28 August and 25 November 2013.
Ulterior, au avut loc reuniuni cu autoritățile estoniene la 23 noiembrie, 11 decembrie și 19 decembrie 2014 și au fost furnizate informații suplimentare de către autoritățile estoniene la 3, 10 și 19 decembrie 2014.
Estonia submitted additional information by e-mail of 22 December 2013.
Decizia de inițiere a procedurii privind ajutorul de restructurare a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene din 9 mai 2014 [6].
On 25 June 2013, the Commission forwarded the complaint to Estonia.
Comisia a primit observații de la două părți interesate, și anume Ryanair și o parte interesată care nu dorește ca identitatea sa să fie divulgată.
Estonia’s comments were submitted by letter dated 5 August 2013 [4].
Comisia a transmis observațiile respective Estoniei, oferindu-i posibilitatea de a reacționa; comentariile Estoniei au fost primite la 15 august 2014.
Estonia submitted comments on the restructuring aid opening decision by letter dated 19 March 2014.
1 [7].
A meeting with the Estonian authorities and Estonian Air took place on 7 May 2014, followed by a telephone conference on 30 June 2014.
PIAȚA TRANSPORTURILOR AERIENE DIN ESTONIA
In addition, a meeting with the Estonian authorities and their legal representative took place on 28 August 2014, after which Estonia provided additional information by e-mail on 10 September 2014.
Principalul aeroport din Estonia este Aeroportul din Tallinn, care a deservit, în 2013, 1,96 milioane de pasageri, față de 2,21 milioane de pasageri în 2012, această diferență reprezentând o scădere de 11,2 %.
On 31 October 2014, the Estonian authorities submitted a modified restructuring plan.
În 2013, 13 companii aeriene diferite au efectuat zboruri regulate către și de la Tallinn, numărul total de rute pe care s-a zburat, pe tot parcursul anului, fiind de 20 [8].
Following that, meetings with the Estonian authorities were held on 23 November, 11 December and 19 December 2014 and additional information was submitted by the Estonian authorities on 3, 10 and 19 December 2014.
Estonian Air a transportat 27,6 % din pasagerii care au tranzitat prin Tallinn în 2013, în scădere de la 40,2 % în 2012, deși și-a menținut poziția de lider.
Additional information was submitted by the Estonian authorities on 14, 27 and 28 January, 13 February, 11 March, 8 and 30 April, 27 May, 17 July and 26 August 2015.
De asemenea, în 2013, Ryanair și Lufthansa au transportat 15,1 % și, respectiv, 10,5 % din pasagerii care au călătorit către/de la Tallinn, fiind urmate îndeaproape de Finnair și airBaltic [10].
In addition, meetings with the Estonian authorities were held on 14 and 15 January, 27 March, 21 April (telephone conference), 7 May (telephone conference), 28 May and 15 September 2015.
În 2014, cota companiei Estonian Air din numărul total de pasageri a scăzut în continuare la 26,6 %, aceasta fiind urmată de Lufthansa cu 13,4 % și Ryanair cu 11,5 % din numărul total de pasageri [11].
The restructuring aid opening decision was published in the Official Journal of the European Union on 9 May 2014 [6].
Datorită stabilității economiei estoniene în 2013, cererea de transport aerian de pasageri a rămas la cote ridicate, fapt care a reprezentat o oportunitate pentru alte companii de a-și mări oferta și cota de piață [12].
The Commission received comments from two interested parties, namely Ryanair and an interested party who does not wish its identity to be disclosed.
În 2014, noi companii aeriene au început să opereze rute regulate de la Tallinn, de exemplu TAP Portugal (către/de la Lisabona) și Vueling (către/de la Barcelona) [13].
The Commission forwarded them to Estonia, which was given the opportunity to react; Estonia’s observations were received on 15 August 2014.
Potrivit administratorului Aeroportului din Tallinn, întreg teritoriul Estoniei poate fi considerat zona pe care o deservește acest aeroport.
By letter dated 8 October 2015, Estonia informed the Commission that they exceptionally accept that this Decision be adopted and notified in English, thereby waiving its rights deriving from Article 342 of the Treaty in conjunction with Article 3 of Regulation 1 [7].
În același timp, cea mai mare parte a Estoniei este situată, de asemenea, în zona deservită de alte aeroporturi internaționale, cum ar fi cele din Helsinki, Riga și Sankt Petersburg [14].
THE ESTONIAN AIR TRANSPORT MARKET
BENEFICIARUL
The main airport of Estonia is Tallinn Airport, which in 2013 served 1,96 million passengers down from 2,21 million passengers in 2012, that is to say, a decrease of 11,2 %.
Estonian Air, o societate pe acțiuni în temeiul legislației estoniene, este compania aeriană națională a Estoniei, cu sediul în Aeroportul din Tallinn.
In 2013, 13 different airlines performed scheduled flights to and from Tallinn and a total of 20 routes were operated all year round [8].
În prezent, compania aeriană are aproximativ 160 de angajați și operează o flotă formată din șapte aeronave.
In 2014, Tallinn Airport served 2,02 million passengers, an increase of 3 % compared to 2013.
Estonian Air a fost creată ca o societate deținută de stat după obținerea independenței Estoniei, în 1991, dintr-o unitate operațională a companiei aeriene rusești Aeroflot.
In total 15 different airlines operated 20 routes on a year-round basis [9].
După eforturi de privatizare și modificări ulterioare la nivelul structurii acționariatului companiei aeriene, Estonian Air este deținută în prezent de Estonia (97,34 %) și de grupul SAS („SAS”) (2,66 %).
Estonian Air carried 27,6 % of the passengers flying via Tallinn in 2013, down from 40,2 % in 2012, although it maintained its leader position.
Estonian Air participă la o întreprindere comună: Eesti Aviokütuse Teenuste AS (participație de 51 %), care furnizează servicii de realimentare cu combustibil a aeronavelor pe Aeroportul din Tallinn.
Also in 2013, Ryanair and Lufthansa carried 15,1 % and 10,5 %, respectively, of passengers travelling to/from Tallinn, closely followed by Finnair and airBaltic [10].
Estonian Air a participat, de asemenea, la întreprinderea comună AS AmadeusEesti (participație de 60 %), care furnizează sisteme de rezervare și asistență agențiilor de voiaj estoniene, însă, la începutul anului 2014, aceasta și-a vândut participația către Amadeus IT Group, S.A. [15].
In 2014, Estonian Air’s share of total passengers further decreased to 26,6 %, followed by Lufthansa with 13,4 % and Ryanair with 11,5 % of the total passengers [11].
Estonian Air a avut, de asemenea, o filială deținută în proporție de 100 %, AS Estonian Air Regional, care opera zboruri comerciale către destinații învecinate, în cooperare cu Estonian Air.
Due to the stability of the Estonian economy in 2013, passenger demand for air transport remained high, which presented other airlines an opportunity to increase their supply and market share [12].
Această filială a fost vândută în iunie 2013 către Fort Aero BBAA OÜ, un operator privat de avioane cu reacție [16].
In 2013, Turkish Airlines started to operate flights to/from Istanbul and Ryanair added seven new routes, while Lufthansa and airBaltic increased their frequencies.
Estonian Air a înregistrat pierderi masive începând cu anul 2006.
In 2014, new airlines started operating scheduled routes from Tallinn, such as for example TAP Portugal (to/from Lisbon) and Vueling (to/from Barcelona) [13].
Până la jumătatea anului 2012, pierderile companiei Estonian Air au ajuns la 14,9 milioane EUR [17].
According to the manager of Tallinn Airport, the whole of Estonia can be deemed the catchment area of this airport.
În iunie 2012, Estonian Air și-a revizuit previziunile pentru 2012 și a estimat pierderi operaționale în valoare de 25 de milioane EUR pentru exercițiul financiar în curs (în bugetul inițial se prevăzuse o pierdere anuală de 8,8 milioane EUR).
At the same time, most of Estonia is also located within the catchment area of other international airports such as Helsinki, Riga and Saint Petersburg [14].
Până la sfârșitul lunii iulie 2012, Estonian Air ajunsese în situația de faliment tehnic conform legislației estone.
THE BENEFICIARY
În cursul exercițiului financiar 2012, compania aeriană a înregistrat pierderi de 49,2 milioane EUR.
Estonian Air, a stock company under Estonian law, is the flag carrier airline of Estonia, based in Tallinn Airport.
Pierderea netă a companiei Estonian Air în 2013 s-a ridicat la 8,1 milioane EUR [18].
After privatisation efforts and subsequent changes in the airline’s shareholding structure, Estonian Air is currently owned by Estonia (97,34 %) and the SAS Group (‘SAS’) (2,66 %).
Această secțiune oferă o descriere a măsurilor examinate atât în ceea ce privește cazul privind salvarea (SA.35956), și anume, măsurile 1-5, cât și în ceea ce privește planul de restructurare notificat în cadrul cazului privind restructurarea (SA.36868).
Estonian Air participates in one joint venture: Eesti Aviokütuse Teenuste AS (51 % share), which provides refuelling service to aircrafts at Tallinn Airport.
Majorarea de capital din 2009 (măsura 1)
Estonian Air also participated in the joint venture AS Amadeus Eesti (60 % share), which provides Estonian travel agencies with booking systems and support, but in early 2014 it sold its stake to Amadeus IT Group, SA [15].
Aeroportul din Tallinn și compania aeriană au format o singură societate până în 1993, când compania aeriană a devenit o entitate independentă.
Estonian Air also had a 100 %-owned subsidiary, AS Estonian Air Regional, which operated commercial flights to neighbouring destinations in cooperation with Estonian Air.
În 1996, Estonia a privatizat 66 % din acțiunile deținute în cadrul companiei aeriene.
This subsidiary was sold in June 2013 to Fort Aero BBAA OÜ, a private jet operator [16].
După privatizare, acțiunile erau deținute după cum urmează: 49 % de către Maersk Air, 34 % de către Ministerul Afacerilor Economice și al Comunicațiilor din Estonia și 17 % de către Cresco Investment Bank („Cresco”), o bancă locală de investiții.
Estonian Air has made heavy losses since 2006.
În 2003, SAS a achiziționat participația de 49 % deținută de Maersk Air, în timp ce celelalte participații au rămas neschimbate.
More than half of the airline’s equity disappeared between 2010 and 2011.
Conform informațiilor furnizate de Estonia, compania aeriană a solicitat capital suplimentar din partea acționarilor săi în 2009, din două motive principale.
In that period, the airline lost more than one quarter of its capital.
În primul rând, la începutul anului 2008, Estonian Air a efectuat o plată anticipată în numerar de […] [20] milioane EUR în vederea achiziționării a trei noi avioane regionale Bombardier pentru modernizarea flotei cu aeronave mai eficiente.
Despite capital injections in 2011 and 2012, the airline’s financial situation continued to deteriorate in 2012.
În al doilea rând, modelul de afaceri al companiei nu a funcționat în condițiile de presiune asociate crizei financiare și compania aeriană s-a confruntat cu probleme de lichiditate la sfârșitul anului.
In May 2012, a monthly loss of EUR 3,7 million was incurred, above the budgeted loss of EUR 0,9 million.
În februarie 2009, toți acționarii au majorat capitalul companiei aeriene cu 7,28 milioane EUR, proporțional cu participația fiecăruia.
By the first half of 2012, the losses of Estonian Air had reached EUR 14,9 million [17].
Estonia a efectuat o injecție de lichidități în valoare de 2,48 milioane EUR, în timp ce Cresco a furnizat 1,23 milioane EUR, de asemenea, sub formă de numerar.
In June 2012, Estonian Air revised its forecast for 2012 and estimated EUR 25 million in operational losses for the year (the original budget forecasted an annual loss of EUR 8,8 million).
SAS a injectat un total de 3,57 milioane EUR, din care suma de 1,21 milioane EUR în numerar și 2,36 milioane EUR sub forma unei conversii a împrumutului în acțiuni.
By the end of July 2012, Estonian Air had reached a state of technical bankruptcy under Estonian law.
Structura acționariatului companiei Estonian Air nu s-a modificat ca urmare a măsurii 1.
In the financial year 2012, the airline made a loss of EUR 49,2 million.
Vânzarea diviziei de servicii de handling la sol în 2009 (măsura 2)
The net loss of Estonian Air in 2013 amounted to EUR 8,1 million [18].
Autoritățile estoniene au explicat că nu a avut loc o licitație deschisă, transparentă și necondiționată.
In 2014, its net loss reached EUR 10,4 million [19].
De asemenea, prețul de vânzare nu s-a bazat pe avizul unui expert, ci pe valoarea contabilă a activelor destinate vânzării.
DESCRIPTION OF THE MEASURES AND THE RESTRUCTURING PLAN
Activele amortizate au fost luate în considerare prin adăugarea de valoare.
This section provides a description of the measures under assessment both as regards the rescue case (SA.35956), that is to say, measures 1 to 5, and the restructuring plan notified under the restructuring case (SA.36868).
Potrivit autorităților estoniene, prețul a fost stabilit în cadrul negocierilor directe dintre Aeroportul din Tallinn și Estonian Air.
The 2009 capital increase (measure 1)
Injecția de capital din 2010 (măsura 3)
Tallinn Airport and the airline were a single company until 1993, when the airline became an independent entity.
Decizia de a achiziționa acționariatul majoritar al companiei aeriene s-a bazat pe un plan de afaceri datând din 2010 („planul de afaceri din 2010”).
In 1996, Estonia privatised 66 % of the shares of the airline.
În același timp, Estonia a dorit să asigure legături aeriene pe termen lung între Tallinn și cele mai importante destinații de afaceri și a considerat că dobândirea controlului asupra companiei aeriene prin intermediul unei injecții de capital este cea mai bună modalitate de a realiza acest obiectiv.
According to the information provided by Estonia, the airline sought new capital from its shareholders in 2009 for two main reasons.
Astfel cum se menționează în considerentul 33, Cresco, care deținea 17 % din acțiunile companiei Estonian Air de la privatizarea acesteia în 1996, a încetat să mai fie acționar și a decis să nu mai injecteze sume de bani în compania aeriană [21].
First, at the beginning of 2008, Estonian Air made a down payment in cash of EUR […] [20] million to acquire three new Bombardier regional jets in order to upgrade the fleet to more efficient aircraft.
Majorarea de capital din 2011-2012 (măsura 4)
Secondly, the business model did not work under the stress of the financial crisis and the airline faced liquidity problems at the end of the year.
În noiembrie 2011, Estonia a decis să injecteze capital în valoare de 30 de milioane EUR în Estonian Air și să-și majoreze participația la 97,34 %.
In February 2009 all the shareholders increased the airline’s capital by EUR 7,28 million in proportion to their shareholdings.
De atunci, structura acționariatului Estonian Air a rămas neschimbată.
Estonia injected in cash EUR 2,48 million, while Cresco provided EUR 1,23 million also in cash.
Se pare că injecția de capital a fost efectuată pe baza unui plan de afaceri din octombrie 2011 („planul de afaceri din 2011”).
The sale of the ground handling section in 2009 (measure 2)
În plus, s-a considerat că volumele aferente nodului aerian ar permite reducerea costurilor per loc pasager prin utilizarea unor aeronave mai mari.