natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Article 7 of the Agreement provided for the conditions of the future capital increase of airBaltic.
În fapt, prin scrisorile datate din 6 până în 26 ianuarie 2012, BAS a contestat achiziționarea de la Latvijas Krājbanka de către stat a acțiunilor airBaltic deținute anterior de BAS (a se vedea considerentul 21) și a solicitat statului să nu adopte decizii cu privire la modificarea capitalului airBaltic.
Under Article 7.4, BAS undertook to vote for the capitalisation of the loan and for the capital increase.
Până la 30 ianuarie 2012, și anume încheierea primei etape a perioadei pentru efectuarea subscrierii în vederea majorării capitalului, BAS nu a convertit împrumutul său și nici nu a injectat numerar.
In case BAS would not fulfil its commitments, Article 7.4 provided the State the right to purchase from BAS its shares in airBaltic for LVL 1.
PLÂNGEREA PRIMITĂ DE LA BAS ȘI EVENIMENTELE ULTERIOARE
[19]
Plângerea depusă la Comisie la 9 ianuarie 2012 se referea la primul și al doilea împrumut de stat, precum și la majorarea de capital.
Latvia granted the first State loan to airBaltic on 21 October 2011 (see recital 3 above).
De asemenea, în plângerea sa, BAS menționa alte două măsuri care ar putea implica ajutor pentru airBaltic, și anume achiziționarea de către stat de la airBaltic de obligațiuni cu cupon 0 % în aprilie 2010 (măsura 4) și plata în valoare de 2,8 milioane EUR efectuată de către Latvijas Krājbanka în favoarea airBaltic la 21 și 22 noiembrie 2011 (măsura 5).
BAS granted the BAS loan on 1 November 2011.
Letonia a explicat că măsura 4 presupunea achiziționarea de către acționarii majoritari ai airBaltic de la acea vreme, și anume statul leton și BAS, de obligațiuni cu cupon 0 % în valoare de 30 de milioane LVL (42,47 milioane EUR) de la airBaltic.
On 13 December 2011, once Latvia's shareholding in airBaltic had increased to 99,8 % (see recital 21 above), the Latvian Government decided to authorise an interest rate cut for the first State loan from [11 — 13] % to [2 — 4] %.
Partea corespunzătoare Letoniei nu a fost subscrisă direct de Ministerul Transporturilor, titularul efectiv al acțiunilor airBaltic, ci de Centrul de stat leton pentru radio și televiziune („LVRTC”), o întreprindere deținută în proporție de 100 % de stat.
Since the first State loan and the BAS loan were linked (see recital 26 above), the same interest rate cut was applied to the latter.
Obligațiunile au fost achiziționate de Letonia și de BAS, proporțional cu participațiile lor, la o valoare nominală de 1 LVL pe obligațiune și nu erau purtătoare de dobândă.
THE SECOND STATE LOAN OF 13 DECEMBER 2011
Statul leton ar urma să achiziționeze de la airBaltic obligațiuni cu cupon 0 % în valoare de aproximativ 15,78 milioane LVL (22,34 milioane EUR), iar BAS în valoare de aproximativ 14,22 milioane LVL (20,13 milioane EUR).
On 13 December 2011, at the same time as the interest rate cut of the first State loan (see recital 30 above), the Latvian Government decided to provide a convertible loan to airBaltic of LVL 67 million (EUR 94,86 million) at an interest rate of [9 — 11] % divided into two tranches (‘the second State loan’, measure 2) [20].
Obligațiunile urmează să fie convertite în capital la 1 iulie 2015, la o rată de o acțiune pentru o obligațiune.
The first tranche of the second State loan of LVL 41.6 million (EUR 58,89 million) was immediately made available to airBaltic by agreement of 14 December 2011.
În ceea ce privește măsura 5, autoritățile letone au explicat faptul că nu s-au efectuat plăți către airBaltic în datele de 21 și 22 noiembrie 2011, așa cum susține reclamantul.
The second tranche of LVL 25,4 million (EUR 35,96 million) was made available to the company on 14 December 2012, i.e. after the Commission had adopted its opening decision.
Cu toate acestea, airBaltic a prezentat trei ordine de plată către Latvijas Krājbanka înainte de deciziile FCMC din 17 noiembrie 2011 de limitare a operațiunilor bancare în valoare de peste 100000 EUR și din 21 noiembrie 2011 de încetare a tuturor operațiunilor Latvijas Krājbanka (a se vedea considerentul 20).
AIRBALTIC'S CAPITAL INCREASE AGREED ON 22 DECEMBER 2011
Aceste ordine au fost executate de Latvijas Krājbanka la câteva zile de la primirea acestora.
During airBaltic's shareholders' meeting of 22 December 2011, the Latvian State and BAS — despite it having only one share in the company at that time — agreed to a capital increase of LVL 110 million (EUR 155,74 million) (‘the capital increase’, measure 3).
În special, operațiunile vizate erau două plăți efectuate în 25 noiembrie 2011, una în valoare de […] milioane USD către Casa de Compensare IATA și una în valoare de […] milioane EUR către Aeroportul Internațional Riga și un transfer în valoare de […] milioane EUR efectuat în 30 noiembrie 2011 într-un cont alternativ al airBaltic deschis la Swedbank.
This was to be achieved through conversion into capital of the first State loan, the first tranche of the second State loan and the BAS loan, together with a cash contribution from BAS of LVL 37,7 million (EUR 53,38 million).
Planul „reShape” din martie 2012
The Latvian State executed its decision to participate in airBaltic's capital increase on 29 December 2011 and proceeded to convert into capital the first State loan and the first tranche of the second State loan.
În martie 2012, airBaltic a adoptat un plan intitulat „reShape”.
By letter of 4 January 2012, the Ministry of Transport of Latvia requested that BAS participate in the capital increase by converting the BAS loan and injecting the cash.
Planul prevede o serie de măsuri, inclusiv achiziționarea de avioane mai eficiente [21] și renunțarea la anumite rute, ceea ce ar permite întreprinderii să atingă pragul de rentabilitate în 2014, în scenariul realist și în cel optimist.
Despite the requests of the Latvian authorities, BAS did not seem inclined to fulfil the agreement reached at the shareholders' meeting.
Cu toate acestea, în scenariul pesimist, airBaltic ar avea EBIT negativ, cel puțin până în 2016.
Indeed, by letters dated 6 to 26 January 2012, BAS contested the State's acquisition from Latvijas Krājbanka of the airBaltic shares that BAS previously owned (see recital 21 above) and requested that the State refrain from adopting decisions concerning changes in airBaltic's capital.
Planul reShape prevede că pe lângă suma de 83 de milioane LVL (117,51 milioane EUR) deja angajată pentru întreprindere [22], va fi nevoie […] de finanțare suplimentară în valoare de [45-55] milioane LVL ([64-78] milioane EUR), în scenariul realist.
On 19 January 2012 the FCMC issued a formal prohibition to BAS and airBaltic on including the BAS loan as part of the capital increase
Această sumă se va reduce la [5-15] milioane LVL ([7-21] milioane EUR) în scenariul optimist și va crește la [135-145] milioane LVL ([192-206] milioane EUR) în scenariul pesimist.
By 30 January 2012, i.e. the end of the first stage of the subscription implementation period for the capital increase, BAS had neither converted its loan nor injected the cash.
PLÂNGEREA DIN 18 IULIE 2012
THE COMPLAINT FROM BAS AND SUBSEQUENT EVENTS
Cu excepția Letoniei și a BAS, mai mulți alți investitori erau, de asemenea, părți la acord.
The complaint filed with the Commission on 9 January 2012 concerned the first and second State loans as well as the capital increase.
Acești investitori au convenit să acorde două împrumuturi sindicalizate către airBaltic în valoare de 35 de milioane EUR fiecare la o rată inițială a dobânzii de [5-7] %.
In addition, BAS complained about two other measures potentially entailing aid to airBaltic, namely the acquisition by the State of 0 %-coupon bonds from airBaltic in April 2010 (measure 4) and the payment of EUR 2,8 million by Latvijas Krājbanka to airBaltic on 21 and 22 November 2011 (measure 5).
Împrumutul sindicalizat 1 trebuia să fie acordat de Latvijas Krājbanka și de Banca lituaniană Snoras.
Latvia explained that measure 4 entailed the acquisition of LVL 30 million (EUR 42,47 million) of 0 %-coupon bonds from airBaltic in by the majority shareholders of airBaltic at the time, i.e. the Latvian State and BAS.
Împrumutul sindicalizat 2 trebuia să fie acordat de mai multe societăți, printre care se număra și Taurus.
The part corresponding to Latvia was not directly subscribed by the Ministry of Transport — the actual owner of airBaltic's shares — but by the Latvian State Radio and Television Centre (‘LVRTC’), a 100 % State-owned company.
Aceste împrumuturi sindicalizate urmau să fie acordate în vederea novării mai multor creanțe pe care acei investitori privați le dețineau față de airBaltic.
The bonds were acquired with a nominal value of LVL 1 each and had no interest, and were purchased by Latvia and BAS in proportion to their shareholding.
În cazul în care BAS nu și-ar îndeplini angajamentele asumate în temeiul acordului, conform articolului 7.4 din acord, investitorii care ar acorda airBaltic împrumutul sindicalizat 2, inclusiv Taurus, acționarul BAS, au convenit să „aloce și să transfere statului sau întreprinderii nominalizate de acesta, contra valorii de 1 LVL, toate creanțele care decurg din […] împrumutul [sindicalizat] 2 în curs”.
This would result in the Latvian State acquiring 0 %-interest bonds from airBaltic in an amount of approximately LVL 15,78 million (EUR 22,34 million) and BAS acquiring approximately LVL 14,22 million (EUR 20,13 million).
La 18 iulie 2012, Comisia a primit o plângere suplimentară (a se vedea considerentul 7) privind obligația investitorilor conform articolului 7.4 din acord de a aloca și de a transfera statului sau întreprinderii nominalizate de acesta toate creanțele care decurg din împrumutul sindicalizat 2, pentru suma de doar 1 LVL (a se vedea considerentul 28).
The bonds are to be converted into capital on 1 July 2015, at a rate of one share per bond.
Reclamantul susține că, prin scrisorile din 9 februarie 2012 și 12 iunie 2012, statul leton a decis ca o creanță în valoare de 5 milioane EUR față de airBaltic pentru împrumutul sindicalizat 2, partea acordată de Taurus, din valoarea totală de 35 de milioane EUR, să fie alocată airBaltic pentru prețul de 1 LVL (măsura 6).
As regards measure 5, the Latvian authorities explained that no payments were made to airBaltic on 21 and 22 November 2011 as alleged by the complainant.
DECIZIA DE INIȚIERE A PROCEDURII
However, airBaltic submitted three payment orders to Latvijas Krājbanka prior to the decisions of the FCMC of 17 November 2011 to limit banking operations above EUR 100000 and to halt all operations of Latvijas Krājbanka on 21 November 2011 (see recital 20 above).
La 20 noiembrie 2012, Comisia a decis să inițieze procedura oficială de investigare.
These orders were executed by Latvijas Krājbanka days after.
În decizia de inițiere a procedurii, opinia preliminară la care a ajuns Comisia a fost că, la momentul acordării măsurilor identificate, airBaltic putea fi considerată o întreprindere aflată în dificultate.
In particular, the operations at stake were two payments of USD […] million to IATA Clearing House and of EUR […] million to Riga International Airport executed on 25 November 2011, and a transfer of EUR […] million to an alternative bank account of airBaltic in Swedbank on 30 November 2011.
De asemenea, Comisia și-a exprimat îndoiala în ceea ce privește cele șase măsuri evaluate, concluzia preliminară fiind că toate aceste măsuri implicau ajutor de stat.
The ‘reShape’ plan of March 2012
Comisia a remarcat mai întâi că primul împrumut de stat (măsura 1) a fost acordat de către stat în același timp cu împrumutul BAS, proporțional cu participațiile fiecăruia și în condiții identice, ceea ce, la prima vedere, ar sugera că împrumuturile au fost acordate în condiții pari passu.
In March 2012, airBaltic adopted a plan entitled ‘reShape’.
Totuși, Comisia a observat că nu putea evalua separat primul împrumut de stat și împrumutul BAS, ci în contextul general al dispozițiilor acordului.
It foresees a number of measures, including the purchase of more efficient planes [21] and the closure of certain routes, which would allow the company to break-even in 2014 in the realistic and optimistic scenarios.
În consecință, Comisia a remarcat că din acord nu reieșea că, pe lângă împrumutul BAS, BAS trebuia, de asemenea, să emită un împrumut convertibil către airBaltic, alături de al doilea împrumut de stat și că statul și-a asumat angajamente diferite și mult mai importante din punct de vedere economic decât cele asumate de BAS.
However, in the pessimistic scenario, airBaltic would have negative EBIT until at least 2016.
Comisia a observat, de asemenea, că decizia BAS de a investi în airBaltic a fost luată în contextul în care autoritățile publice își demonstraseră deja disponibilitatea de a sprijini întreprinderea din punct de vedere financiar.
The reShape plan foresees that on top of the LVL 83 million (EUR 117.51 million) already committed to the company, [22] additional financing of LVL [45 — 55] million (EUR [64 — 78] million) will be needed […] in the realistic scenario.
În ceea ce privește rata dobânzii pentru primul împrumut de stat și reducerea, în decembrie 2011, a ratei dobânzii cu [5-15] puncte procentuale (a se vedea considerentul 30), Comisia se îndoiește că ratele aplicate ar fi cele de la nivelul pieței, date fiind dificultățile semnificative cu care se confrunta airBaltic la acea vreme.
This amount would go down to LVL [5 — 15] million (EUR [7 — 21] million) in the optimistic scenario but would increase to LVL [135 — 145] million (EUR [192 — 206] million) in the pessimistic one.
În ceea ce privește al doilea împrumut de stat (măsura 2), Comisia constată mai întâi că fusese deja prevăzut în acord, deși suma nu era fixată și sub rezerva mai multor factori.
THE COMPLAINT OF 18 JULY 2012
Potrivit Comisiei, nu se putea considera că al doilea împrumut de stat era acordat în condiții pari passu, deoarece, contrar afirmațiilor Letoniei, din acord nu reieșea că, pe lângă împrumutul BAS, BAS trebuia, de asemenea, să emită un împrumut convertibil în favoarea airBaltic.
Apart from Latvia and BAS, a number of other investors were also parties to the Agreement.
În plus, Comisia a subliniat faptul că, atunci când Letonia a decis să acorde airBaltic al doilea împrumut de stat, în ceea ce privește BAS, concomitența nu era posibilă, deoarece BAS nu avea obligația de a acorda airBaltic un alt împrumut.
These investors agreed to grant two syndicated loans to airBaltic for EUR 35 million each at an initial interest rate of [5 — 7] %.
În ceea ce privește rata dobânzii pentru al doilea împrumut de stat ([9 – 11] %), Comisia și-a exprimat îndoiala că un investitor privat ar fi acordat întreprinderii un împrumut la această rată a dobânzii, având în vedere dificultățile cu care se confrunta airBaltic și dat fiind că se recurgea la aceeași garanție reală ca și cea utilizată pentru primul împrumut de stat.
Syndicated loan 1 was supposed to be provided by Latvijas Krājbanka and the Lithuanian bank Snoras.
Referitor la majorarea de capital convenită la 22 decembrie 2011 (măsura 3), Comisia a remarcat că, la momentul adoptării deciziei de recapitalizare, BAS pierduse toate acțiunile airBaltic, cu excepția unei acțiuni (deoarece statul le achiziționase de la Latvijas Krājbanka).
Syndicated loan 2 was supposed to be provided by several companies, among others Taurus.
Drept urmare, participația statului la întreprindere s-a majorat la 99,8 % (a se vedea considerentul 21).
These syndicated loans were to be granted in order to novate several claims that those private investors held against airBaltic.
Prin urmare, din punct de vedere economic, conversia nu avea prea mult sens pentru BAS care, pentru a redobândi fosta participație, trebuia nu doar să convertească împrumutul BAS în capital, ci și să injecteze 37,7 milioane LVL (53,38 milioane EUR) în numerar, toate acestea în condițiile în care, pe termen scurt și mediu, existau puține șanse de obținere a unui randament din capital, date fiind dificultățile cu care se confrunta întreprinderea.
In case BAS would not fulfil its commitments under the Agreement, in line with its Article 7.4, the investors who were to grant to airBaltic the syndicated loan 2 — including BAS' shareholder Taurus — agreed to ‘assign and to hand over to the State or its nominated company for the sum of LVL 1 all claims which stem from […] the outstanding [syndicated] loan nr 2’.
Totodată, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la data acordării efective a măsurii 3.
On 18 July 2012, the Commission received an additional complaint (see recital 7 above) regarding the obligation of the investors under Article 7.4 of the Agreement to assign and to hand over to the State or its nominated company all claims stemming from syndicated loan 2 for just LVL 1 (see recital 28 above).
Comisia a observat, de asemenea, că BAS și statul dispuneau de o anumită perioadă de timp, probabil până la 30 ianuarie 2012, respectiv până la încheierea primei etape a perioadei pentru efectuarea subscrierii pentru majorarea de capital, pentru a injecta capitalul în airBaltic.
The complainant alleges that by letters of 9 February 2012 and 12 June 2012 the Latvian State had decided that a claim of EUR 5 million towards airBaltic for syndicated loan 2 — the part granted by Taurus, out of a total of EUR 35 million — is to be assigned to airBaltic for a price of LVL 1 (measure 6).
Cu toate acestea, statul a efectuat această operațiune la 29 sau 30 decembrie 2011, în timp ce, până la urmă, BAS nu a mai convertit împrumutul său și nici nu a injectat numerar.
THE OPENING DECISION
Comisia consideră că, înainte să convertească împrumuturile, Letonia ar fi trebuit să aștepte până avea asigurarea rezonabilă că BAS va proceda în mod similar.
On 20 November 2012, the Commission decided to open the formal investigation procedure.
Pe această bază, Comisia a fost de părere că măsura 3 nu părea a fi conformă principiului investitorului în economia de piață.
In its opening decision, the Commission came to the preliminary view that airBaltic could be considered a firm in difficulty at the time the measures identified were provided.
În ceea ce privește achiziționarea, în aprilie 2010, de obligațiuni cu cupon 0 % în valoare de 30 de milioane LVL (42,47 milioane EUR) de la airBaltic (măsura 4), Comisia a subliniat faptul că aceste obligațiuni, având în vedere caracteristicile lor, erau similare unei injecții de capital.
It also expressed doubts as regards the six measures under assessment and came to the preliminary conclusion that all of them entailed state aid.
Dat fiind că, încă de la început, nu putea fi vorba de profitabilitate, deoarece obligațiunile nu erau purtătoare de dobândă și că, având în vedere dificultățile întâmpinate de întreprindere, situația din sectorul transportului aerian, precum și lipsa la acea vreme a unui plan care să permită întreprinderii să redevină profitabilă, profitabilitatea viitoare în urma conversiei era puțin probabilă, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la conformitatea măsurii 4 cu condițiile pieței.
The Commission first noted that the first State loan (measure 1) was provided by the State at the same time as the BAS loan — in proportion to their shareholdings — and at identical conditions, which at first sight would seem to suggest that the loans had been granted on pari passu terms.
În plus, Comisia nu poate să excludă faptul că BAS a achiziționat obligațiunile ca urmare a interesului evident pe care Letonia l-a manifestat față de airBaltic înainte de emiterea obligațiunilor.
However, the Commission observed that it could not assess the first State loan and the BAS loan in isolation but in the overall context of the provisions of the Agreement.
În ceea ce privește plățile în valoare de 2,8 milioane EUR efectuate de Latvijas Krājbanka (măsura 5), Comisia nu a putut concluziona cu certitudine dacă, la momentul efectuării acestor plăți, acțiunile Latvijas Krājbanka, o bancă deținută de stat în proporție de 100 %, erau independente de cele ale statului.
Accordingly, the Commission noted that from the Agreement it did not result that, in addition to the BAS loan, BAS also had to issue a convertible loan to airBaltic alongside the second State loan and that the State had made commitments that were different and economically more significant than those taken by BAS.
În această privință, Comisia a observat că Letonia nu a furnizat nicio dovadă din care să rezulte că airBaltic a prezentat ordinele de plată și de transfer anterior deciziei FCMC din data de 17 noiembrie 2011 de limitare a operațiunilor bancare de peste 100000 EUR pe client.
The Commission also observed that the decision of BAS to invest in airBaltic was taken in a context in which the public authorities had already demonstrated their willingness to financially support the company.
În fine, în ceea ce privește creanța în valoare de 5 milioane EUR atribuită airBaltic (măsura 6), Comisia a explicat în decizia de inițiere a procedurii că, în temeiul articolului 7.4 din acord, Letonia a decis că o creanță în valoare de 5 milioane EUR față de airBaltic pentru împrumutul sindicalizat 2, partea acordată de Taurus, din valoarea totală de 35 de milioane EUR, urma să fie alocată airBaltic pentru prețul de 1 LVL.
In relation to the interest rate of the first State loan and the cut on the interest rate of [5-15] percentage points occurred in December 2011 (see recital 30 above), the Commission considered it doubtful that the rates applied would be at market level in view of the significant difficulties of airBaltic at the time.
Comisia a subliniat că, în termeni economici, această operațiune era foarte similară cu o renunțare la creanțe, prin intermediul căreia Letonia excepta airBaltic de obligația sa de a plăti dobânzi și de a rambursa o parte din împrumutul sindicalizat 2 titularului creanței.
With regard to the second State loan (measure 2) the Commission first observed that it was already foreseen in the Agreement, albeit with an undetermined amount and subject to a number of factors.
Totodată, Comisia a concluzionat că măsura 6 nu era conformă principiului investitorului în economia de piață deoarece, în temeiul acordului, airBaltic nu avea dreptul să obțină creditul în schimbul a 1 LVL.
According to the Commission, the second State loan could not be considered pari passu since from the Agreement it did not follow — contrary to what Latvia argued — that, in addition to the BAS loan, BAS also had to issue a convertible loan to airBaltic.
În ceea ce privește restul creanțelor în temeiul împrumutului sindicalizat 2, în valoare totală de 30 de milioane LVL (42,47 milioane EUR) (a se vedea considerentul 42), Comisia a remarcat că raționamentul de mai sus s-ar aplica acestor creanțe mutatis mutandis.
Moreover, the Commission highlighted that when Latvia decided to provide the second State loan to airBaltic, there was no possible concomitance on the side of BAS since it was under no obligation to provide any other loan to airBaltic.
Prin urmare, Comisia a ajuns la concluzia preliminară că cele șase măsuri evaluate au implicat ajutor de stat ilegal, deoarece au fost acordate prin încălcarea obligației de notificare și a celei de standstill prevăzute la articolul 108 alineatul (3) din TFUE.
In relation to the interest rate of the second State loan ([9 — 11] %), the Commission expressed doubts that a private investor would have provided the company with a loan at such an interest rate in view of the difficulties that airBaltic was facing and the fact that the collateral used was the same as that granted in relation to the first State loan.
De asemenea, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la compatibilitatea celor șase măsuri evaluate cu piața internă, în special în contextul în care autoritățile letone nu au prezentat niciun temei posibil de stabilire a compatibilității.