natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The national emission ceiling regime established by Directive 2001/81/EC should therefore be revised in order to align it with the international commitments of the Union and the Member States.
Statele membre ar trebui să pună în aplicare prezenta directivă astfel încât aceasta să contribuie în mod eficient la îndeplinirea obiectivului pe termen lung al Uniunii cu privire la calitatea aerului, astfel cum este susținut de orientările Organizației Mondiale a Sănătății, precum și a obiectivelor Uniunii în materie de biodiversitate și de protecție a ecosistemelor, prin reducerea nivelurilor și a depunerii de poluanți atmosferici cu efect de acidifiere și de eutrofizare și a nivelului de ozon sub cantitățile și nivelurile critice, astfel cum prevede Convenția LRTAP.
To that effect, the national emission reduction commitments for any year from 2020 to 2029 in this Directive are identical to those set in the revised Gothenburg Protocol.
De asemenea, prezenta directivă ar trebui să contribuie la îndeplinirea, într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor, a obiectivelor privind calitatea aerului stabilite în legislația Uniunii și la atenuarea efectelor schimbărilor climatice, precum și la îmbunătățirea calității aerului la nivel mondial și la sinergii mai bune cu politicile Uniunii în materie de climă și energie, evitându-se în același timp dublarea legislației existente a Uniunii.
Member States should implement this Directive in a way that contributes effectively to achieving the Union's long-term objective on air quality, as supported by the guidelines of the World Health Organisation, and the Union's biodiversity and ecosystem protection objectives by reducing the levels and deposition of acidifying, eutrophifying and ozone air pollution below critical loads and levels as set out by the LRTAP Convention.
De asemenea, directiva contribuie la reducerea costurilor aferente sănătății generate de poluarea atmosferică în Uniune, prin ameliorarea stării de bine a cetățenilor Uniunii, precum și la favorizarea tranziției către economia verde.
This Directive should also contribute to achieving, in a cost effective manner, the air quality objectives set out in Union legislation and to mitigating climate change impacts in addition to improving air quality globally and to improving synergies with Union climate and energy policies, while avoiding duplication of existing Union legislation.
Prezenta directivă ar trebui să contribuie la reducerea progresivă a poluării atmosferice, pornind de la reducerile obținute în urma legislației Uniunii de control al poluării atmosferice la sursă, care abordează emisiile de substanțe specifice.
This Directive also contributes to reducing the health-related costs of air pollution in the Union by improving Union citizens' well-being, as well as to favouring the transition to a green economy.
Legislația Uniunii de control al poluării atmosferice la sursă ar trebui să ducă efectiv la obținerea reducerilor planificate de emisii.
This Directive should contribute to the progressive reduction of air pollution, building on reductions delivered by Union source-based air pollution control legislation which addresses emissions of specific substances.
Identificarea și abordarea într-o etapă timpurie a legislației ineficiente a Uniunii de control al poluării atmosferice la sursă sunt esențiale pentru atingerea unor obiective mai ample de calitate a aerului, fapt demonstrat de discrepanța dintre emisiile de oxizi de azot obținute în condiții reale și emisiile obținute în condiții de testare provenite de la automobilele cu motor diesel EURO 6.
Union source-based air pollution control legislation should effectively deliver expected emission reductions.
Statele membre ar trebui să respecte angajamentele de reducere a emisiilor prevăzute în prezenta directivă începând cu 2020 până în 2029 și după 2030.
Identifying and responding to non-effective Union source-based air pollution control legislation at an early stage is essential to achieving wider air quality objectives, as demonstrated by the discrepancy between real world emissions and test emissions of nitrogen oxides from EURO 6 diesel cars.
Pentru a asigura progrese vizibile în ceea ce privește angajamentele pentru 2030, statele membre ar trebui să identifice niveluri indicative de emisii pentru 2025, ceea ce ar fi tehnic fezabil și nu ar atrage costuri disproporționate, și ar trebui să încerce să respecte aceste niveluri.
Member States should comply with the emission reduction commitments set out in this Directive from 2020 to 2029 and from 2030 onwards.
În situația în care emisiile pentru 2025 nu pot fi limitate în conformitate cu traiectoria de reducere stabilită, statele membre ar trebui să explice, în rapoartele ulterioare pe care le elaborează în temeiul prezentei directive, motivele pentru această abatere, cât și măsurile care ar readuce statele membre la respectiva traiectorie.
In order to ensure demonstrable progress towards the 2030 commitments, Member States should identify indicative emission levels in 2025 which would be technically feasible and would not entail disproportionate costs, and should endeavour to comply with such levels.
Angajamentele naționale de reducere a emisiilor prevăzute în prezenta directivă pentru 2030 se bazează pe o estimare a potențialului de reducere al fiecărui stat membru cuprins în Raportul STPA nr. 16 din ianuarie 2015 (denumit în continuare „STPA 16”), pe examinarea tehnică a diferențelor între estimările naționale și cele ale STPA 16, precum și pe obiectivul politic de reducere a impactului general asupra sănătății în 2030 (față de 2005) cât mai aproape posibil de cel din propunerea Comisiei pentru prezenta directivă.
Where the 2025 emissions cannot be limited in accordance with the determined reduction trajectory, Member States should explain the reasons for that deviation as well as the measures that would bring the Member States back on their trajectory in their subsequent reports to be prepared pursuant to this Directive.
Pentru a îmbunătăți transparența, Comisia ar trebui să publice ipotezele de bază utilizate în STPA 16.
The national emission reduction commitments set out in this Directive for 2030 onwards are based on the estimated reduction potential of each Member State contained in the TSAP Report no 16 of January 2015 (‘TSAP 16’), on technical examination of the differences between national estimates and those in TSAP 16, and on the political objective to maintain the overall health impact reduction by 2030 (compared with 2005) as close as possible to that of the Commission proposal for this Directive.
Respectarea angajamentelor naționale de reducere a emisiilor ar trebui evaluată prin raportare la stadiul metodologic concret din momentul în care s-a stabilit angajamentul.
To enhance transparency, the Commission should publish the underlying assumptions used in TSAP 16.
Cerințele de raportare și angajamentele privind reducerea emisiilor ar trebui să se bazeze pe consumul de energie la nivel național și combustibili vânduți.
Compliance with national emission reduction commitments should be assessed by reference to the specific methodological status at the time the commitment was set.
Totuși, unele state membre pot, în temeiul Convenției LRTAP, să utilizeze totalul emisiilor naționale calculate în baza combustibililor folosiți în sectorul transportului rutier ca bază pentru această respectare.
Reporting requirements and emission reduction commitments should be based on national energy consumption and fuels sold.
Respectiva opțiune ar trebui menținută în prezenta directivă pentru a asigura coerența între dreptul internațional și cel al Uniunii.
However, some Member States are able, under the LRTAP Convention, to use the national emission total calculated on the basis of fuels used in relation to the road transport sector as a basis for compliance.
Pentru a aborda unele din incertitudinile inerente pentru stabilirea angajamentelor naționale de reducere a emisiilor, Protocolul de la Gothenburg revizuit include mecanisme de flexibilitate care ar trebui să fie încorporate în prezenta directivă.
That option should be kept in this Directive in order to ensure coherence between international and Union law.
În special, Protocolul de la Gothenburg revizuit stabilește un mecanism pentru a ajusta inventarele naționale de emisii și pentru a face o medie a emisiilor anuale naționale pentru o perioadă maximă de trei ani, în cazul în care sunt îndeplinite anumite condiții.
In order to address some of the uncertainties inherent in setting national emission reduction commitments, the revised Gothenburg Protocol includes flexibilities which should be incorporated into this Directive.
În plus, ar trebui să se prevadă mecanisme de flexibilitate în prezenta directivă, în cazul în care aceasta impune un angajament de reducere, care depășește reducerea eficientă din punctul de vedere al costurilor identificată în STPA 16 și, de asemenea, pentru a asista statele membre în caz de evenimente excepționale și neprevăzute legate de producția sau de furnizarea de energie, cu condiția îndeplinirii unor condiții specifice.
In particular, the revised Gothenburg Protocol establishes a mechanism to adjust national emission inventories and to average national annual emissions for a maximum of three years where certain conditions are met.
Utilizarea acestor mecanisme de flexibilitate ar trebui să fie monitorizată de către Comisie, ținând seama totodată de orientările elaborate în temeiul Convenției LRTAP.
In addition, flexibilities should be laid down in this Directive where it imposes a reduction commitment which exceeds the cost-effective reduction identified in TSAP 16 and also to assist Member States in case of sudden and exceptional events related to energy generation or supply provided that specific conditions are met.
Pentru a evalua cererile de corecție, angajamentele de reducere a emisiilor pentru perioada începând cu 2020 până în 2029 ar trebui considerate ca fiind stabilite la 4 mai 2012, data la care Protocolul de la Gothenburg a fost revizuit.
The use of those flexibilities should be monitored by the Commission while taking into account guidance developed under the LRTAP Convention.
Fiecare stat membru ar trebui să elaboreze, să adopte și să pună în aplicare un program național de control al poluării atmosferice, în scopul respectării angajamentelor sale de reducere a emisiilor și de a contribui în mod eficient la realizarea obiectivelor privind calitatea aerului.
For the purposes of assessing applications for adjustments, the emission reduction commitments for the period between 2020 and 2029 should be considered to have been set on 4 May 2012, the date when the Gothenburg Protocol was revised.
În acest sens, statele membre ar trebui să țină seama de necesitatea de a reduce emisiile, în special oxizii de azot și particulele fine în suspensie, în zonele și aglomerările afectate de concentrații excesive de poluanți atmosferici și/sau în zonele și aglomerările care contribuie în mod semnificativ la poluarea aerului din alte zone și aglomerări, inclusiv din țările învecinate.
Each Member State should draw up, adopt and implement a national air pollution control programme with a view to complying with its emission reduction commitments, and to contributing effectively to the achievement of the air quality objectives.
În acest scop, programele naționale de control al poluării atmosferice ar trebui să contribuie la punerea cu succes în aplicare a unor planuri privind calitatea aerului întocmite în temeiul articolului 23 din Directiva 2008/50/CE a Parlamentului European și a Consiliului [6].
To that effect, Member States should take account of the need to reduce emissions, in particular of nitrogen oxides and fine particulate matter, in zones and agglomerations affected by excessive air pollutant concentrations and/or in those zones and agglomerations that contribute significantly to air pollution in other zones and agglomerations, including in neighbouring countries.
În vederea reducerii emisiilor din surse antropice, programele naționale de control al poluării atmosferice ar trebui să ia în considerare măsuri aplicabile tuturor sectoarelor relevante, inclusiv agricultura, energia, industria, transportul rutier, transportul pe căi navigabile interioare, încălzirea locuințelor și utilizarea motoarelor cu ardere internă pentru echipamentele mobile fără destinație rutieră și a solvenților.
National air pollution control programmes should, to that end, contribute to the successful implementation of air quality plans established under Article 23 of Directive 2008/50/EC of the European Parliament and of the Council [6].
Cu toate acestea, statele membre ar trebui să aibă dreptul de a decide cu privire la măsurile care trebuie adoptate pentru a respecta angajamentele de reducere a emisiilor prevăzute în prezenta directivă.
In order to reduce emissions from anthropogenic sources, national air pollution control programmes should consider measures applicable to all relevant sectors, including agriculture, energy, industry, road transport, inland shipping, domestic heating and use of non-road mobile machinery and solvents.
În elaborarea programelor naționale de control al poluării atmosferice, statele membre ar trebui să ia în considerare bunele practici de abordare, printre altele, a celor mai nocivi poluanți care intră în domeniul de aplicare al prezentei directive în ceea ce privește grupurile sensibile ale populației umane.
However, Member States should be entitled to decide on the measures to adopt in order to comply with the emission reduction commitments set out in this Directive.
Agricultura aduce o contribuție importantă la emisiile atmosferice de amoniac și particule fine în suspensie.
In drawing up national air pollution control programmes, Member States should take into account best practices in addressing, inter alia, the most harmful pollutants within the scope of this Directive with respect to sensitive human population groups.
Pentru a reduce aceste emisii, programele naționale de control al poluării atmosferice ar trebui să includă măsurile aplicabile sectorului agricol.
Agriculture makes an important contribution to atmospheric ammonia and fine particulate matter emissions.
Astfel de măsuri ar trebui să fie eficiente din punctul de vedere al costurilor și bazate pe informații și date specifice, luând în considerare progresele științifice și măsurile anterioare întreprinse de statele membre.
In order to reduce those emissions, national air pollution control programmes should include measures applicable to the agricultural sector.
Politica agricolă comună oferă statelor membre posibilitatea de a contribui la calitatea aerului prin măsuri specifice.
Such measures should be cost-effective and based on specific information and data, taking account of scientific progress and previous measures undertaken by Member States.
Evaluări viitoare vor oferi o înțelegere mai bună a efectelor respectivelor măsuri.
The common agricultural policy offers the possibility for Member States to contribute to air quality with specific measures.
Îmbunătățirile în materie de calitate a aerului ar trebui realizate prin măsuri proporționale.
Future evaluation will provide a better understanding of the effects of those measures.
Atunci când adoptă măsuri care urmează să fie incluse în programele naționale de control al poluării atmosferice care sunt aplicabile sectorului agricol, statele membre ar trebui să asigure faptul că impactul acestora asupra fermelor mici este luat în considerare pe deplin, astfel încât să se limiteze, cât mai mult posibil, orice costuri suplimentare.
Improvements in air quality should be achieved through proportionate measures.
În cazul în care anumite măsuri luate în cadrul programelor naționale de control al poluării atmosferice în scopul prevenirii emisiilor în sectorul agricol sunt eligibile pentru sprijin financiar, în special măsurile luate de ferme, care necesită modificări semnificative ale practicilor sau investiții semnificative, Comisia ar trebui să faciliteze accesul la această finanțare sau la alte finanțări disponibile din partea Uniunii.
When taking measures to be included in national air pollution control programmes which are applicable to the agricultural sector, Member States should ensure that their impacts on small farms are fully taken into account in order to limit, as much as possible, any additional costs.
Pentru a reduce emisiile, statele membre ar trebui să aibă în vedere sprijinirea reorientării investițiilor către tehnologii curate și eficiente.
Where certain measures taken under national air pollution control programmes aimed at preventing emissions in the agricultural sector are eligible for financial support, in particular measures by farms requiring significant changes of practices or significant investments, the Commission should facilitate access to such financial support and to other available Union funding.
Inovarea poate contribui la ameliorarea durabilității și la rezolvarea problemelor la sursă prin îmbunătățirea răspunsurilor sectoriale la provocările privind calitatea aerului.
In order to reduce emissions, Member States should consider supporting the shift of investments to clean and efficient technologies.
Programele naționale de control al poluării atmosferice, inclusiv analiza care stă la baza identificării de politici și de măsuri, ar trebui să fie actualizate în mod regulat.
Innovation can help to improve sustainability and to solve problems at source by improving sectoral responses to air quality challenges.
În vederea elaborării unor programe naționale de control al poluării atmosferice bine documentate, precum și a eventualelor actualizări semnificative ale acestora, statele membre ar trebui să supună respectivele programe și actualizări consultării cu publicul și autoritățile competente de la toate nivelurile și în faza când toate opțiunile privind politicile și măsurile sunt încă deschise.
National air pollution control programmes, including the analysis supporting the identification of policies and measures, should be regularly updated.
Statele membre ar trebui să inițieze consultări transfrontaliere în cazul în care punerea în aplicare a programului lor ar putea afecta calitatea aerului din alt stat membru sau țară terță, în conformitate cu cerințele stabilite în dreptul Uniunii și în cel internațional, inclusiv în Convenția CEE-ONU privind evaluarea impactului asupra mediului în context transfrontalier (denumită în continuare „Convenția Espoo”) din 1991și Protocolul privind evaluarea strategică de mediu din 2003.
In order to draw up well informed national air pollution control programmes and any significant updates, Member States should make those programmes and updates subject to consultation with the public and competent authorities at all levels and at a time when all options regarding policies and measures remain open.
Unul dintre scopurile prezentei directive este protecția sănătății umane.
Member States should engage in transboundary consultations where the implementation of their programmes could affect the air quality in another Member State or third country, in accordance with the requirements set out in Union and international law, including the UNECE Convention on Environmental Impact Assessment in a Transboundary Context (the ‘Espoo Convention’) of 1991 and its Protocol on Strategic Environmental Assessment of 2003.
După cum a subliniat în numeroase rânduri Curtea de Justiție, excluderea în principiu a posibilității ca persoanele vizate să invoce o obligație impusă de o directivă ar fi incompatibilă cu efectul obligatoriu pe care articolul 288 al treilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) îl atribuie unei directive.
The aim of this Directive, inter alia, is to protect human health.
Acest raționament se aplică în special în cazul unei directive ale cărei obiective sunt controlul și reducerea poluării atmosferice și care este destinată, așadar, protecției sănătății umane.
As the Court of Justice has pointed out on numerous occasions, it would be incompatible with the binding effect which the third paragraph of Article 288 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) ascribes to a directive to exclude, in principle, the possibility of an obligation imposed by a directive from being relied on by persons concerned.
Statele membre ar trebui să pregătească și să raporteze inventare și prognoze naționale de emisii și să transmită un raport al acestora, precum și rapoarte informative de inventariere pentru toți poluanții atmosferici care fac obiectul prezentei directive, măsură care ar trebui să permită respectarea obligațiilor de raportare pe care le are Uniunea în temeiul Convenției LRTAP și al protocoalelor la aceasta.
That consideration applies particularly in respect of a directive which has the objective of controlling and reducing atmospheric pollution and which is designed, therefore, to protect human health.
Pentru a menține coerența globală la nivelul Uniunii în ansamblul său, statele membre ar trebui să garanteze că raportarea către Comisie a inventarelor și a prognozelor naționale de emisii, precum și a rapoartelor informative de inventariere este pe deplin coerentă cu raportarea acestora în temeiul Convenției LRTAP.
Member States should prepare and report national emission inventories and projections as well as informative inventory reports for all air pollutants covered by this Directive, which should then enable the Union to comply with its reporting duties under the LRTAP Convention and its Protocols.
Pentru evaluarea eficienței angajamentelor naționale de reducere a emisiilor prevăzute în prezenta directivă, statele membre ar trebui, de asemenea, să monitorizeze impactul poluării aerului asupra ecosistemelor terestre și acvatice și să raporteze acest impact.
In order to preserve overall consistency for the Union as a whole, Member States should ensure that their reporting to the Commission of their national emission inventories and projections as well as informative inventory reports are fully consistent with their reporting under the LRTAP Convention.
Pentru a asigura o abordare eficientă din punctul de vedere al costurilor, statele membre ar trebui să poată folosi indicatorii opționali de monitorizare prevăzuți în prezenta directivă și să se coordoneze cu celelalte programe de monitorizare instituite în temeiul unor directive conexe și, după caz, cu Convenția LRTAP.
In order to assess the effectiveness of the national emission reduction commitments laid down in this Directive, Member States should also monitor the impacts of air pollution on terrestrial and aquatic ecosystems, and report such impacts.
Ar trebui instituit un Forum european pentru aer curat, care să reunească toate părțile interesate, inclusiv autoritățile competente ale statelor membre de la toate nivelurile relevante, pentru a face schimb de experiență și de bune practici, în special pentru a contribui la elaborarea de orientări și a facilita punerea în aplicare coordonată a legislației și politicilor Uniunii referitoare la îmbunătățirea calității aerului.
In order to ensure a cost-effective approach, Member States should be able to use the optional monitoring indicators referred to in this Directive and should coordinate with other monitoring programmes established pursuant to related Directives and, if appropriate, to the LRTAP Convention.
În conformitate cu Directiva 2003/4/CE a Parlamentului European și a Consiliului [7], statele membre ar trebui să asigure diseminarea activă și sistematică a informațiilor prin mijloace electronice.