natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission considered that the attendance quorum of 13 out of 15 judges for the full bench (which deals with the ‘abstract’ constitutional review of newly adopted laws) represents a serious constraint on the decision-making process of the Constitutional Tribunal, with the risk of blocking it.
În particular, termenul minim al audierilor (participanții la proceduri trebuie notificați cu privire la o audiere în fața Curții Constituționale cu cel puțin trei – și în cauzele importante șase – luni înaintea datei audierii) putea duce la îngreunarea procedurilor.
The Commission noted, as confirmed by the Venice Commission, that an attendance quorum of 13 out of 15 judges is unusually high compared to requirements in other Member States.
După cum se menționează mai sus, absența unei dispoziții generale care să permită Curții Constituționale să reducă aceste termene în cauzele urgente este incompatibilă cu cerințele privind proceduri de durată rezonabilă prevăzute la articolul 6 din Convenția Europeană a Drepturilor Omului și la articolul 47 din Carta Drepturilor Fundamentale UE.
It is indeed entirely imaginable that for various reasons, such an attendance quorum might on occasion not be reached, which would then leave the Tribunal at least temporarily unable to adjudicate.
Procedurile disciplinare
In fact, such a situation would be present in the current circumstances, as the Tribunal has only 12 judges at this stage.
Conform articolului 28a modificat [37], „procedurile disciplinare pot fi instituite în urma unei cereri din partea președintelui Republicii Polone sau a ministrului justiției, nu mai târziu de trei săptămâni de la data primirii cererii, cu excepția cazului în care președintele Curții nu decide că cererea este nefondată”.
Voting majority
Decizia definitivă putea fi luată de Seim.
According to the amended Article 99(1), judgments of the Constitutional Tribunal sitting as a full bench (for ‘abstract cases’) required a majority of two thirds of the judges sitting.
Conform vechii versiuni a Legii, puterea executivă nu avea dreptul să instituie procedurile disciplinare, iar Seimul nu avea puterea să demită un judecător al Curții.
With a view to the new (higher) attendance quorum (see above) this meant that a judgment had to be approved by at least nine judges if the Constitutional Tribunal adjudicated as a full bench [33].
Curtea Constituțională era cea care avea puterea de a demite un judecător al Curții.
Only if the Tribunal adjudicated in a panel of seven or three judges (individual complaints and preliminary requests from ordinary courts), was a simple majority of votes required.
Comisia a atras atenția că anumite modificări făceau să crească gradul de implicare al altor instituții ale statului în procedurile disciplinare legate de judecătorii Curții.
The former version of the Law required, for a decision by the full bench, a simple majority of votes (Article 99(1) of the Law before the amendment).
În particular, președintele republicii sau ministrul justiției aveau o putere mai mare de a iniția proceduri disciplinare împotriva unui judecător al Curții Constituționale [39] și, în cazuri deosebit de grave, Seimul avea puterea de a lua decizia definitivă cu privire la demiterea unui judecător în urma unei cereri formulate în acest sens de Curtea Constituțională [40].
In addition to the increased attendance quorum, a two-thirds majority for adopting decisions (for ‘abstract’ constitutional review of newly adopted laws) significantly aggravated the constraints on the decision-making process of the Constitutional Tribunal.
Comisia a considerat că faptul că un organism politic poate decide asupra unor sancțiuni disciplinare propuse de Curtea Constituțională (putând astfel refuza impunerea acestora) poate fi o problemă pentru independența puterii juridice și există riscul ca Parlamentul (ca organism politic) să ia decizii pe baza unor considerente politice.
The Commission noted, as also confirmed by the Venice Commission, that in the vast majority of European legal systems, only a simple voting majority is required.
În mod asemănător, nu era clar de ce instituțiile politice, precum președintele republicii și ministrul justiției, ar trebui să aibă putere de inițiere a procedurilor disciplinare.
In any event, the Constitutional Tribunal found that the Polish Constitution required voting by simple majority, and that the requirement of a qualified majority was thus unconstitutional.
Chiar dacă asemenea proceduri necesitau aprobarea din partea Curții sau a președintelui acesteia, faptul că acestea puteau fi inițiate de instituții politice putea avea deja un impact asupra independenței Curții.
Handling of cases in chronological order
Aceasta a dat naștere la îngrijorări cu privire la separarea puterilor și la independența Curții Constituționale, deoarece propunerea Curții de demitere a unui judecător putea fi respinsă de Seim.
According to amended Article 80(2) [34], the dates for hearings or proceedings in camera, where applications in abstract constitutional review proceedings were to be considered, ‘shall be established by order in which the cases are submitted to the Court’.
Legea adoptată la 22 iulie 2016, cu privire la Curtea Constituțională
There were no exceptions foreseen to this rule and according to the amendment this rule applied to all pending cases for which no date for a hearing had been set yet [35].
Pe lângă dispozițiile cu privire la numirea judecătorilor Curții și la publicarea hotărârilor acestuia (a se vedea secțiunile 2 și 3), legea adoptată la 22 iulie 2016 conține și alte dispoziții cu privire la funcționarea Curții.
The impossibility to take into account the nature of a case (notably when involving fundamental rights issues), its importance and the context in which it is presented, could have prevented the Constitutional Tribunal from meeting the requirements for a reasonable length of proceedings as enshrined in Article 6 of the European Convention on Human Rights and Article 47 of the EU Charter of Fundamental Rights.
Per ansamblu, efectele anumitor dispoziții ale legii adoptate la 22 iulie 2016, luate separat sau în combinație, creează îngrijorări cu privire la eficiența controlului constituționalității și la statul de drept.
As also noted by the Venice Commission, the sequencing rule could also have discouraged the putting of preliminary ruling questions to the Court of Justice, particularly if a hearing is required after the preliminary ruling has been received.
articolul 26(2) prevede că „examinarea unei cauze de către completul extins va necesita participarea a cel puțin unsprezece dintre judecătorii Curții”.
Minimum delay for hearings
În plus, articolul 26(1)(g) prevede că „Curtea va judeca (…) în complet de judecată extins (…) cauze în care trei judecători ai Curții vor trimite o cerere în acest sens în decurs de 14 zile de la primirea copiilor unei plângeri constituționale, ale unei cereri sau ale unei întrebări legale menționate la articolul 38(1)”.
According to amended Article 87(2) [36], ‘[t]he hearing may not take place earlier than after three months from the day the notification on the date of the hearing has been delivered to the participants of the proceedings, and for cases adjudicated in full bench — after six months’.
Articolul 26(2) crește numărul judecătorilor necesari pentru participarea în complet de judecată extins de la nouă (cât era conform Legii din 1997 privind Curtea Constituțională și conform Legii din 25 iunie 2015, înainte de modificarea acesteia din 22 decembrie 2015) la unsprezece.
The former version of the Law stated that the hearing cannot be held earlier than after 14 days from the delivery date of the notification of its date to participants of the proceedings.
Acest lucru împiedică procesul de luare a deciziilor al Curții Constituționale.
Finally, this issue had to be seen in combination with the requirement concerning the scheduling of cases.
Numărul a fost redus comparativ cu numărul de treisprezece impus prin legea de modificare din 22 decembrie 2015.
In particular the minimum delay for hearings (participants of the proceedings must be notified of a hearing before the Constitutional Tribunal at least 3 — and in important cases 6 — months before the date of the hearing) risked slowing down proceedings.
Cu toate acestea, în special deoarece Curtea Constituțională nu are în prezent decât 12 judecători care prezidează cauze, cvorumul de prezență ar putea să nu fie întrunit, ceea ce ar duce la blocarea temporară a judecării.
As set out above, the absence of a general provision that would allow the Constitutional Tribunal to reduce these deadlines in urgent cases is incompatible with the requirements for a reasonable length of proceedings under Article 6 of the European Convention on Human Rights and Article 47 of the EU Charter of Fundamental Rights.
În plus, conform articolului 26(1) litera (g), Curtea judecă în complet de judecată extins printre altele în cazurile când trei judecători depun o cerere în acest sens.
Disciplinary proceedings
Acești judecători nu trebuie să fie judecători desemnați să judece în complet în cauza respectivă.
According to amended Article 28a [37], ‘[d]isciplinary proceedings may also be instituted further to an application from the President of the Republic of Poland or the Minister for Justice no later than three weeks after the date of receipt of the application, unless the President of the Court decides that the application is unfounded’.
Legea nu prevede ca cererea lor să necesite justificare sau să întrunească vreo condiție deosebită.
Furthermore, according to the amended Article 31a(1) of the Law [38] ‘[i]n particularly gross cases, the General Assembly shall apply to the Sejm to depose the judge of the Court’.
O asemenea prevedere permite ca un număr imprevizibil de cauze să fie judecate de completul de judecată extins și ar putea limita funcționarea eficientă a Curții, afectând astfel eficiența controlului constituționalității.
Such an action of the General Assembly could have been initiated by an application by the President of the Republic or the Minister of Justice pursuant to the amended Article 31a(2), although the Constitutional Tribunal remained free to decide.
Articolul 69 prevede: „Sentințele sunt adoptate majoritate de vot simplă”.
The final decision would have been taken by the Sejm.
Aceasta este o îmbunătățire în comparație cu Legea modificată din 22 decembrie 2015, pentru că s-a eliminat cerința neconstituțională a unei majorități de două treimi pentru adoptarea deciziilor, răspunzând astfel îngrijorării exprimate anterior de Comisie.
According to the former version of the Law the Executive branch was not entitled to institute disciplinary proceedings and the Sejm was not granted the power to depose a judge of the Court.
Articolul 38(3) prevede ca: „Datele audierilor când sunt examinate cererile vor fi stabilite în ordinea în care cauzele au ajuns la Curte”.
The Constitutional Tribunal itself had the power to depose of a judge of the Tribunal.
Articolul 38(4) prezintă un număr limitat de cazuri când ordinea sosirii cererii nu este relevantă.
The Commission noted with concern the fact that certain amendments increased the involvement of other institutions of the State in disciplinary proceedings concerning judges of the Tribunal.
Articolul 38(5) prevede că: „președintele Curții poate ignora, atunci când stabilește data audierii, condiția prevăzută la alineatul (3) [de mai sus] atunci când acest lucru este justificat prin protecția drepturilor și libertăților cetățeanului, siguranța de stat sau ordinea constituțională.
In particular, the President of the Republic or the Minister of Justice were given the power to initiate disciplinary proceedings against a Constitutional Tribunal judge [39] and, in particularly serious cases, the Sejm was given the power to take the final decision on the dismissal of a judge following a request to that effect by the Constitutional Tribunal [40].
În urma depunerii unei cereri de către 5 judecători, președintele Curții poate reveni asupra deciziei de stabilire a datei audierii”.
The Commission considered that the fact that a political body decides on (and hence may refuse to impose) a disciplinary sanction as proposed by the Constitutional Tribunal may pose a problem regarding the independence of the judiciary, as the Parliament (as a political body) could be expected to decide on the basis of political considerations.
„Regula privind ordinea”, conform căreia Curtea trebuie că audieze cauzele ale căror cereri sunt examinate în ordinea în care au fost înregistrare, a fost introdusă în Legea modificată din 22 decembrie 2015 și a fost deja declarată de Curte ca fiind incompatibilă, printre altele, cu Constituția, pe motiv că aceasta contravine independenței puterii judecătorești și separării acesteia de alte ramuri guvernamentale.
Similarly it was not clear why political institutions such as the President of the Republic and the Minister of Justice should have the power to initiate disciplinary proceedings.
Conform articolului 38(3), regula privind ordinea este valabilă în cazul „cererilor” și nu are legătură cu „plângerile constituționale”.
Even if such proceedings required approval by the Tribunal or its President, already the fact that they could have been initiated by political institutions could have had an impact on the independence of the Tribunal.
Chiar dacă regula privind ordinea este valabilă doar în cazul cererilor, aceasta va afecta capacitatea Curții de a lua decizii rapide în privința constituționalității legilor la cererea actorilor instituționali.
This raised concerns as regards the separation of powers and the independence of the Constitutional Tribunal as the proposal of the Tribunal to dismiss a judge could be rejected by the Sejm.
Articolul 38(5) prevede o posibilitate ca președintele Curții Constituționale să se abată de la regula privind ordinea.
Law adopted on 22 July 2016 on the Constitutional Tribunal
Cu toate acestea, o astfel de posibilitate se aplică doar în anumite cazuri și poate cauza întârzieri, ținând cont de faptul că cinci judecători pot solicita reevaluarea unei decizii pronunțate de președintele Curții Constituționale de stabilire a unei date pentru audiere.
In addition to provisions on the appointment of judges of the Tribunal and the publication of its judgments (see sections 2 and 3), the law adopted on 22 July 2016 contains other provisions on the functioning of the Tribunal.
În plus, nu este clar dacă aceste condiții ar permite președintelui Curții să se abată de la regula privind ordinea în toate cauzele care necesită o decizie urgentă.
The law is inspired by the Law on the Constitutional Tribunal of 1 August 1997 but adds new provisions, inter alia, on the attendance quorum of judges for hearing cases, the majorities needed in the Constitutional Tribunal to hand down judgments by the full bench, the handling of cases in chronological order, the minimum delay for hearings, the role of the Public Prosecutor-General, the postponement of deliberations, transitional provisions for pending cases and vacatio legis.
Astfel, chiar dacă legea adoptată la 22 iulie 2016 constituie o îmbunătățire față de cea adoptată la 22 decembrie 2015, impactul regulii privind ordinea asupra eficienței Curții mai poate da naștere la îngrijorări.
The Commission considers that even if certain improvements can be noted as compared to the amending Act adopted on 22 December 2015, and certain concerns have been addressed as set out hereunder, a number of concerns raised already regarding the law adopted on 22 December 2015 remain and a number of new provisions raising concern have been introduced.
Articolul 61(1) prevede că „audierea nu poate avea loc mai devreme de 30 de zile de la transmiterea notificării asupra datei audierii”.
Overall, the effects of certain provisions of the law adopted on 22 July 2016, taken separately or in combination, raise concern regarding the effectiveness of constitutional review and the rule of law.
Articolul 61(3) prevede că „în cazurile referitoare la probleme juridice, plângeri constituționale și dispute asupra jurisdicției dintre autorități constituționale centrale ale statului, președintele Curții poate cere ca termenul menționat la paragraful (1) să fie redus la jumătate, cu excepția cazului când reclamantul, instanța care transmite o întrebare juridică sau solicitantul în cauză nu își exprimă dezacordul în decurs de șapte zile de la primirea ordinului președintelui Curții”.
Article 26(2) states that ‘The examination of a case by the full Tribunal shall require the participation of at least eleven judges of the Tribunal’.
Faptul că președintele Curții poate cere înjumătățirea termenului de 30 de zile este o îmbunătățire față de legea adoptată la 22 decembrie 2015, chiar dacă reclamantul, curtea care transmite problema juridică, sau solicitantul pot obiecta la scurtarea perioadei.
In addition, Article 26(1)(g) provides that ‘The Tribunal shall rule (…) in the full Tribunal on (…) cases in which three judges of the Tribunal submit an application to that effect within 14 days of receiving copies of a constitutional complaint or of an application or legal question referred to in Article 38(1)’.
Legea adoptată la 22 iulie 2016 nu prevede implicarea altor instituții ale statului în procedurile disciplinare în care sunt implicați judecătorii Curții.
Article 26(2) increases the number of judges required to participate in a full bench from nine (as under the 1997 Act on the Constitutional Tribunal and the Law of 25 June 2015 prior to its amendment of 22 December 2015) to 11.
Aceasta este o îmbunătățire față de legea adoptată la 22 decembrie 2015 și, astfel, problema nu mai este o sursă de îngrijorare.
This represents a constraint on the decision-making process of the Constitutional Tribunal.
Posibilitatea Parchetului de a preveni examinarea cauzelor
The number has been reduced compared to the 13 which was required by the amending Act of 22 December 2015.
Articolul 61(6) prevede că „absența de la audieri a Procurorului General, care a fost notificat, sau a reprezentantului acestuia/acesteia nu va împiedica examinarea cauzelor decât dacă obligația de a participa la audiere este prevăzută în prezentele dispoziții”.
However, in particular as the Constitutional Tribunal currently has only 12 judges to handle cases, the attendance quorum might on occasion not be reached, which would then leave the Tribunal at least temporarily unable to judicate.
Articolul 30(5) prevede că „Procurorul General sau delegatul său vor participa la cauzele examinate de Curte în complet de judecată extins”.
In addition, according to Article 26(1)(g) the Tribunal adjudicates as a full bench, inter alia, in cases in which three judges file an application thereto.
În practică, articolul 61(6) și articolul 30(5) par să dea posibilitatea ca Procurorul General, care e și ministru al justiției, să întârzie sau chiar să împiedice examinarea anumitor cauze, inclusiv a acelora examinate în complet de judecată extins, prin simpla decizie de a nu participa la audiere.
These judges do not have to be judges designated to an adjudicating bench in a given case.
Acest lucru ar permite o interferență inoportună în funcționarea Curții și ar viola independența puterii judiciare și principiul separării puterilor.
The Law does not provide that their application needs to be justified or meet any particular conditions.
Amânarea deliberării
Such a provision permits for an unforeseeable number of cases to be considered by a full bench and could hamper the efficient functioning of the Tribunal and consequently the effectiveness of the constitutional review.
Articolul 68(5) prevede că „în timpul deliberărilor completului de judecată extins al Curții, cel puțin patru judecători pot obiecta la hotărârea propusă dacă aceștia consideră că problema este deosebit de importantă din motive de organizare statală sau din motive de ordine publică și aceștia nu sunt de acord cu conținutul hotărârii”.
Article 69 provides: ‘Rulings shall be adopted by a simple majority of votes’.
Articolul 68(6) prevede că „în cazul unei obiecții formulate conform paragrafului (5), deliberările vor fi amânate timp de trei luni și, în timpul deliberărilor care urmează încheierii perioadei respective, judecătorii care au obiectat își vor prezenta împreună o propunere de hotărâre.” articolul 68(7) prevede că „dacă, în timpul noilor deliberări la care s-a făcut referire la alineatul (6), cel puțin patru judecători obiectează din nou, deliberările vor fi amânate cu alte trei luni.
This is an improvement as compared to the amending Act of 22 December 2015 in so far as it no longer contains the unconstitutional requirement of a two-thirds majority for adopting decisions and thus addresses this concern previously raised by the Commission.
La sfârșitul acelei perioade, vor avea loc noi deliberări și un nou vot.”
Article 38(3) provides that ‘The dates of the hearings at which applications are examined shall be set in accordance with the order in which cases arrive at the Tribunal’.
În cauzele examinate de completul de judecată extins, care ar putea fi numeroase (a se vedea mai sus), legea adoptată la 22 iulie 2016 permite ca cel puțin patru judecători ai Curții să obiecteze la propunerea de hotărâre.
Article 38(4) lists a limited number of cases in which the order in which an application arrives shall not be relevant.
Acest lucru ar putea duce la amânarea deliberărilor într-o anumită cauză cu cel puțin trei luni și, în anumite instanțe, cu șase luni de la momentul când Curtea a ajuns în etapa deliberărilor.
Article 38(5) provides that ‘The President of the Tribunal may set the date for the hearing setting aside condition foreseen by paragraph 3 [above] in cases where it is justified by protection of the citizen's rights and freedoms, security of state or constitutional order.
Legea nu prevede nicio excepție pentru a soluționa cauzele urgente mai rapid.
On an application from 5 judges the President of the Tribunal may consider again his decision to set the date for the hearing.’
Impactul acestor dispoziții asupra eficienței controlului constituționalității este un motiv de îngrijorare în ceea ce privește statul de drept, întrucât împiedică Curtea Constituțională să asigure un control al constituționalității pe deplin eficient și o cale de atac eficientă și oportună în toate cazurile.
The ‘sequence rule’ according to which the Tribunal must hear cases at which applications are considered in the sequence in which they have been registered was introduced in the amending Act of 22 December 2015 and has already been ruled by the Tribunal to be inconsistent, inter alia, with the Constitution, on the grounds that the said provision interferes with the judiciary's independence and its separateness from other branches of government.
Prevederi tranzitorii pentru cauzele în așteptare
According to Article 38(3), the sequencing rule applies to ‘applications’ and does not relate to ‘constitutional complaints’.
Articolul 83(1) prevede: „Prevederile prezentei Legi vor fi aplicate tuturor cauzelor începute dar neîncheiate înainte de data intrării în vigoare a prezentei Legi”.
Even if the sequencing rule applies only to applications, it will affect the capacity of the Tribunal to render rapidly decisions on the constitutionality of laws at the request of institutional actors.
Conform articolului 83(2) „Curtea trebuie să rezolve cauzele la care se face referire la alineatul (1) în decurs de un an de la intrarea în vigoare a prezentei Legi.