natgillin/translations-raw huggingface dataset:
By letter dated 17 November 2010, the Commission informed Germany that it had decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) of the TFEU in respect of the aid (hereinafter ‘opening decision’).
Prin scrisoarea din 17 noiembrie 2010, Comisia a informat Germania că a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din TFUE cu privire la ajutor (denumită în continuare „decizia de inițiere a procedurii”).
On 21 February 2011, Germany submitted observations on the opening decision.
La 21 februarie 2011, Germania și-a prezentat observațiile cu privire la decizia de inițiere a procedurii.
The Commission received comments from several interested parties.
Comisia a primit observații din partea mai multor părți interesate.
Germany's comments were received by letter dated 26 September 2011.
OBIECTIV
DETAILED DESCRIPTION OF THE AID
Obiectul prezentei decizii îl constituie o schemă prin care Germania a intenționat să acorde ajutor producătorilor de metale neferoase pentru a le asigura o compensație pentru costurile emisiilor indirecte de CO2, incluse în prețul energiei electrice, suportate în 2009.
OBJECTIVE
Potrivit Germaniei, industria metalelor neferoase, și anume producătorii de aluminiu primar (cod NACE 24.42), zinc (cod NACE 24.43) și cupru (cod NACE 24.44) se confrunta cu dificultăți economice.
The subject-matter of the present Decision is a scheme by which Germany wished to grant aid to non-ferrous metal producers to compensate them for indirect CO2 costs, included in the electricity price, incurred in 2009.
Germania prezintă două motive pentru această situație: în primul rând, criza financiară din 2008, care a condus la o scădere a prețurilor la nivel mondial pentru metale neferoase la Bursa metalelor de la Londra (denumită în continuare „LME”), în al doilea rând, faptul că prețurile la energie electrică au rămas ridicate pe fondul influenței costurilor emisiilor indirecte de CO2 cauzate de schema UE de comercializare a certificatelor de emisii (denumită în continuare „ETS”).
According to Germany, the German non-ferrous metal industry, that is to say the producers of primary aluminium (NACE-Code 24.42), zinc (NACE-Code 24.43) and copper (NACE-Code 24.44), was in economic difficulties.
Germania susține că această combinație de prețuri scăzute la metale neferoase și prețuri ridicate la energia electrică a slăbit competitivitatea producătorilor de metale neferoase din Uniune în raport cu producătorii din afara Uniunii.
Germany gives two reasons for this situation: first, the financial crisis of 2008 that led to a drop in world prices for non-ferrous metals at the London Metal Exchange (hereinafter ‘LME’), secondly, electricity prices that remained high due to the influence of indirect CO2 costs caused by the EU Emissions Trading System (ETS).
Germania susține că acest dezavantaj concurențial risca stimularea producătorilor de metale neferoase să își reducă capacitatea de producție sau chiar să își transfere producția în țări situate în afara UE, care nu suportau costuri ridicate legate de emisiile CO2.
Germany argues that the combination of low prices for non-ferrous metals and high electricity prices weakened the competitiveness of non-ferrous metal producers in the Union in comparison with producers outside the Union.
Prin urmare, relocarea producției de metale neferoase din Germania ar putea avea un impact puternic asupra industriilor din aval (precum sectorul construcțiilor, industria automobilelor, fabricarea de motoare, construcția de echipamente aeronautice și spațiale), care prezintă o importanță deosebită pentru sectorul industrial german și european.
Germany submits that this competitive disadvantage risked incentivising non-ferrous metal producers to reduce production capacity or even to move their production to countries outside the Union which were not subject to high CO2 costs.
De asemenea, relocarea ar conduce la creșterea emisiilor de CO2 la nivel mondial, întrucât în multe țări din afara Uniunii producția nu a făcut obiectul unui plafon obligatoriu pentru emisii („relocarea emisiilor de dioxid de carbon”).
The relocation of the German non-ferrous metal production could then have severe impacts on downstream industries (such as the construction sector, car industry, engine building, construction of air- and space-craft) which are of great importance to the German and European industrial sector.
Germania concluzionează că măsura preconizată este un instrument proporțional pentru prevenirea transferului capacității de producție și pentru evitarea implicațiilor negative ale acestuia asupra sectorului industrial din Uniune, precum și asupra eforturilor UE de reducere a emisiilor de CO2.
Furthermore, such relocation would lead to higher CO2 emissions on a global level, since in many countries outside the Union the production was not subject to a binding emission cap (‘carbon leakage’).
Înainte de notificarea schemei actuale, Germania a prezentat (și, ulterior, a retras) o notificare anterioară cu o schemă identică, dar în care justificarea constă în îmbunătățirea competitivității producătorilor germani de metale neferoase în raport cu producătorii din alte state membre ale UE și din alte țări din afara Uniunii.
Germany concludes that the envisaged measure is a proportionate instrument to prevent capacity shifts and relocations and to avoid their negative implications on the industrial sector in the Union as well as on EU CO2 reduction efforts.
TEMEIUL JURIDIC
Before the notification of the present scheme, Germany had submitted (and subsequently withdrawn) an earlier notification with an identical scheme, but where the justification lay in improving the competitiveness of German non-ferrous metal producers in comparison with producers in other EU Member States and in countries outside the Union.
Schema se bazează pe Legea privind cel de al doilea buget suplimentar din 2 iulie 2009, în special titlul 683 03 (Gesetz über den zweiten Nachtragshaushalt vom 2.
LEGAL BASIS
Juli 2009), precum și pe Regulamentul administrativ privind sprijinul pentru producția de metale neferoase ecologice din 6 august 2009 (Richtlinie zur Förderung der Herstellung von klimaschonenden NE-Metallen vom 6.
Juli 2009), and on the Administrative Regulation on the Support for the Production of Climate-Friendly Non-Ferrous Metals of 6 August 2009 (Richtlinie zur Förderung der Herstellung von klimaschonenden NE-Metallen vom 6.
BENEFICIARI
August 2009).
Accesul la ajutoare este deschis tuturor producătorilor de aluminiu, zinc (cu excepția plumbului și staniului) și cupru, cu condiția ca instalația de producție să fie situată în Germania, consumul de energie electrică să fie mai mare de 10 GWh pe an, iar costurile energiei electrice să reprezinte mai mult de 15 % din valoarea adăugată brută.
BENEFICIARIES
Costurile pentru primul GWh din consumul anual de energie electrică sunt excluse de la compensare (Selbstbehalt, și anume reținere).
The aid is open to producers of aluminium, zinc (with the exception of lead and tin) and copper, under the conditions that the production plant is based in Germany, the electricity consumption is more than 10 GWh per year and the electricity costs account for more than 15 % of gross value added.
Germania susține că un număr de 11 beneficiari au depus cereri.
The costs for the first GWh of yearly electricity consumption are excluded from compensation (Selbstbehalt, that is to say retention).
Se pare că 80 % din ajutor va fi alocat unui număr de trei producători de aluminiu, dintre care unul singur ([…] [3]) va beneficia de […] % din ajutor.
Germany submits that 11 beneficiaries filed applications.
BUGETUL ȘI DURATA
It appears that 80 % of the aid would go to three aluminium producers of which one alone ([…] [3]) would receive […] % of the aid.
Schema a fost concepută cu un buget de cel puțin 40 de milioane EUR pentru a doua jumătate a anului 2009 [4].
BUDGET AND DURATION
Schema de ajutoare prevede o clauză de „standstill”, ajutoarele urmând să fie plătite numai după aprobarea Comisiei.
The scheme was intended to have a budget of at least EUR 40 million for the second half of 2009 [4].
FORMA AJUTORULUI ȘI MODALITĂȚI DE CALCUL
The aid scheme contains a standstill clause and the aid would only be disbursed after approval by the Commission.
Beneficiarii trebuiau să depună o cerere de ajutor la Oficiul Federal de Economie și Controlul Exportului (denumit în continuare „BAFA”).
FORM OF THE AID AND CALCULATION MODALITIES
Valoarea ajutoarelor individuale depinde de consumul de energie electrică al solicitanților respectivi.
The beneficiaries had to apply for the aid to the Federal Office of Economics and Export Control (BAFA).
Numai consumul de energie electrică care are legătură directă cu procesul de producție este eligibil pentru ajutor.
The individual aid amounts depend on the electricity consumption of the respective applicants.
Pentru aluminiu, compensația este acordată numai pentru costurile energiei electrice aferente electrolizei, iar pentru cupru și zinc inclusiv pentru alte procese de producție mari consumatoare de energie (de exemplu, cuptoare cu arc electric).
Only the electricity consumption directly linked to the production process is eligible for aid.
În ceea ce privește zincul și cuprul, o diferențiere între producția primară și secundară ar fi imposibil de realizat și ar fi inutilă, întrucât diferențierea intensității energetice este minimă.
For aluminium, the compensation is granted only for electricity cost of electrolysis, for copper and zinc also for other electricity-intensive production processes (e.g. electric arc furnaces).
Ajutorul va fi acordat beneficiarilor sub forma unui grant direct.
In the case of zinc and copper, a differentiation between primary and secondary production is allegedly impossible and unnecessary because the energy-intensity differentiation is marginal.
Acesta este finanțat prin bugetul federal, fiind acordat ca plăți compensatorii pentru costurile legate de emisiile de CO2 din consumul total de energie electrică care depășește un GWh pe an.
It is financed through the federal budget and granted as compensatory payments for the CO2 costs of all electricity consumed above 1 GWh per year.
Compensația pentru celelalte metale este mai redusă, și anume 16 EUR/MWh pentru zinc și 9 EUR/MWh pentru cupru.
The aid is calculated on the basis of the applicants annual electricity consumption (minus 1 GWh) multiplied by an amount in EUR per MWh which is defined at sub-sector level (aluminium, copper, zinc).
Valoarea exactă a ajutorului pentru fiecare beneficiar depinde de consumul de energie electrică în a doua jumătate a anului 2009, întrucât ajutorul este acordat pe baza consumului real al beneficiarilor și pe baza prețurilor menționate anterior pentru fiecare MWh de energie electrică consumat pentru a produce aluminiu, zinc și cupru.
According to Germany, the basis of the calculation is a CO2 price of EUR 19 per MWh.
În cazul încetării activităților de producție sau al relocării în afara Germaniei până la sfârșitul anului 2010, beneficiarii vor trebui să ramburseze orice ajutor de care ar fi putut beneficia până la acel moment.
This is said to correspond to 0,75 % of the average EU CO2 allowance price in the second half of 2009 equal to EUR 24.
DECIZIA DE INIȚIERE A PROCEDURII
From this amount, the German authorities deduct a safety margin of 10 % to establish the maximum compensation of EUR 17 per MWh for aluminium.
În decizia sa de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la compatibilitatea schemei cu piața internă și a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la diferite aspecte ale ajutorului.
The compensation factors for the other metals are lower, with EUR 16 per MWh for zinc and EUR 9 per MWh for copper.
Constatând că nu par să se aplice cadre și orientări specifice, Comisia a examinat cele trei motive prezentate de Germania în temeiul articolului 107 alineatul (3) literele (b) și (c) din TFUE.
The exact aid figure per beneficiary depends on the electricity consumption in the second half of 2009, since the aid is allocated based on the actual consumption of the beneficiaries and on the abovementioned price per MWh of electricity consumed to produce aluminium, zinc and copper.
În primul rând, Germania a susținut că schema notificată era destinată să remedieze o perturbare gravă a economiei sale în sensul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE.
In case of closure of production or its relocation outside of Germany by the end of 2010, beneficiaries would have to pay back any aid they might have received until then.
În ceea ce privește acest aspect, Comisia a pus la îndoială faptul că scăderea prețurilor metalelor neferoase în 2008/2009 a constituit cu adevărat o perturbare gravă a economiei și că producătorii de metale neferoase aveau o legătură atât de strânsă cu industriile din aval precum susținea Germania [5].
THE OPENING DECISION
În al doilea rând, Germania a susținut că schema notificată constituia un ajutor destinat să faciliteze dezvoltarea anumitor activități sau a anumitor regiuni economice, astfel cum se prevede la articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE, în beneficiul producătorilor germani de aluminiu primar, zinc și cupru.
In its opening decision, the Commission expressed doubts on the compatibility of the scheme with the internal market and invited interested parties to comment on different aspects of the aid.
În primul raționament, Germania a susținut că respectivele costuri ale emisiilor indirecte de CO2 care s-au reflectat în prețurile energiei electrice i-ar putea determina pe producătorii de metale neferoase din Germania să își reducă capacitățile de producție și chiar să se relocheze în țări din afara Uniunii, determinând, astfel, relocarea emisiilor de dioxid de carbon.
Noting that specific frameworks and guidelines did not seem to apply, the Commission examined the three grounds put forward by Germany under Articles 107(3)(b) and 107(3)(c) TFEU.
Cu toate acestea, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la mai multe aspecte ale acestui raționament:
First, Germany argued that the notified scheme was intended to remedy a serious disturbance of its economy within the meaning of Article 107(3)(b) TFEU.
Nu era clar dacă ajutorul era necesar și adecvat, având în vedere faptul că, pe baza informațiilor furnizate de Germania, nu a putut fi stabilită existența riscului de relocare a emisiilor de carbon.
On this point, the Commission questioned whether the fall in non-ferrous metal prices in 2008/2009 really constituted a serious disturbance of the economy and whether the non-ferrous metal producers were as closely linked to the downstream industries as Germany contended [5].
În special, Comisia nu avea nicio informație privind costurile beneficiarilor.
Secondly, Germany submitted that the notified scheme constituted aid to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas, as laid down in Article 107(3)(c) TFEU, to the benefit of German producers of primary aluminium, zinc and copper.
De asemenea, unii dintre beneficiari păreau a fi rentabili în cursul perioadei în cauză, ceea ce nu permitea să se stabilească clar dacă aceștia se aflau într-adevăr sub presiunea de a se reloca.
In a first line of reasoning, Germany argued that the indirect CO2 costs which were passed on through electricity prices carried the risk that non-ferrous metal producers in Germany would reduce production capacity and possibly even relocate to countries outside the Union, thus inducing carbon leakage.
În cele din urmă, nu se stabilise existența unui risc real de relocare în țări din afara Uniunii sau a Spațiului Economic European (SEE) [6].De asemenea, nu era clar dacă ajutorul, care era limitat la a doua jumătate a anului 2009, ar avea un efect stimulativ asupra beneficiarilor în ceea ce privește menținerea locurilor de producție din Germania [7].De asemenea, Comisia a pus sub semnul întrebării proporționalitatea schemei, având în vedere că Germania nu furnizase suficiente informații care să indice că supracompensarea va fi evitată [8].În cele din urmă, Comisia avea îndoieli cu privire la echilibrul de interese afectate de schemă, întrucât nu se putea exclude faptul că ajutorul va conduce la denaturarea gravă a concurenței, în special în detrimentul producătorilor de metale neferoase din alte state membre UE/SEE, în particular al celor care au beneficiat de un avantaj prin prisma condițiilor naturale ale locului, datorită unor prețuri mai mici ale energiei electrice [9].(23) În cel de al doilea raționament, Germania a susținut că schema constituia un ajutor destinat să faciliteze dezvoltarea anumitor activități economice sau a anumitor regiuni economice, în sensul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE, pentru a preveni pierderea locurilor de muncă în industria metalelor neferoase și în industriile din aval.
However, the Commission expressed doubts on several aspects of this line of reasoning:
În această privință, Comisia și-a exprimat îndoiala în legătură cu posibilitatea ca măsurile de prevenire a pierderii locurilor de muncă să fie considerate un obiectiv de interes comun, ca industriile din aval să fie într-adevăr grav afectate și ca ajutorul de stat să fie un instrument adecvat pentru realizarea acestui obiectiv [10].
It was unclear whether the aid was necessary and appropriate, since, on the basis of the information submitted by Germany, the carbon leakage risk could not be established.
OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE
In particular, the Commission had no information on the beneficiaries' costs.
În perioada 3-13 mai 2011, Comisia a primit observații din partea a douăsprezece părți interesate:
Moreover, some of the beneficiaries appeared to be profitable throughout the period concerned, which made it unclear whether they were really under pressure to relocate.
Șase dintre acestea erau producători de metale neferoase care solicitaseră ajutor ([…], […], […], […], […]) sau care dețineau o filială care era un beneficiar potențial ([…]).
Finally, it had not been established that there was a real risk of relocations to countries outside the Union or the EEA [6].It was also unclear whether the aid, which was limited to the second half of 2009, would have the incentive effect on the beneficiaries to maintain their production sites in Germany [7].The Commission also questioned the proportionality of the scheme, since Germany had not provided sufficient information showing that overcompensation would be avoided [8].Finally, the Commission had doubts on the balance of interests affected by the scheme, since it could not be excluded that the aid would lead to serious distortions of competition, in particular to the detriment of non-ferrous metal producers in other EU/EEA Member States, in particular those who enjoyed a natural location advantage due to cheaper electricity [9].(23) In a second line of reasoning, Germany claimed that the scheme constituted aid to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas, within the meaning of Article 107(3)(c) TFEU, in order to prevent job losses in the non-ferrous metal industry and downstream industries.
[…], […] și […] sunt producători de aluminiu.
In this respect, the Commission doubted whether the prevention of job losses could be considered an objective of common interest, whether downstream industries would actually be as severely affected, and whether State aid was the appropriate instrument to achieve this objective [10].
[…] produce […] zinc și cupru.
COMMENTS FROM INTERESTED PARTIES
Cinci dintre acestea erau organisme profesionale: trei la nivel național, care reprezintă industria chimică (Verband der Chemischen Industrie – VCI), utilizatorii industriali de energie (Verband der Industriellen Energie- und Kraftwirtschaft – VIK) și industria metalelor neferoase (Wirtschaftsvereinigung Metalle – WVM); și două la nivel european, care reprezintă industria metalurgică (Euroalliages, Eurométaux).
Between 3 May and 13 May 2011, the Commission received observations from twelve interested parties:
De asemenea, au fost prezentate observații de către un sindicat german, Industriegewerkschaft Bergbau, Chemie, Energie (IG BCE).
Six of them were non-ferrous metal producers who had applied for aid ([…], […], […], […], […]) or who owned a subsidiary that was a potential beneficiary ([…]).
În general, toate părțile interesate au avut o opinie pozitivă cu privire la schema de ajutoare [11].
[…], […] and […] are aluminium producers.
Acestea au susținut că riscul relocării emisiilor de dioxid de carbon a fost deja recunoscut de legislația Uniunii, prin urmare, nu era necesar să dovedească acest lucru.
[…] produces copper and […] zinc.
Chiar dacă ar fi necesare dovezi, acestea considerau că era stabilită existența unui astfel de risc pentru industria metalelor neferoase, având în vedere că industria prelua prețurile de pe piața mondială și că furnizorii de energie electrică transferaseră deja costurile legate de emisiile de CO2 înainte de anul 2013 [și anume, înainte ca Orientările privind anumite măsuri de ajutor de stat acordate în contextul schemei de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră după anul 2012 (denumite în continuare „Orientările ETS”) să fie aplicabile].
Five of them were trade associations: three at the German level representing the chemical industry (Verband der chemischen Industrie — VCI), the industrial users of energy (Verband der Industriellen Energie- und Kraftwirtschaft — VIK) and the non-ferrous metal industry (Wirtschaftsvereinigung Metalle — WVM); and two at the European level representing the metal industry (Euroalliages, Eurométaux).
De asemenea, acestea au susținut că schema a avut un efect de stimulare, întrucât simpla anunțare a măsurii i-a determinat pe unii producători să continue producția.
One submission was made by a German trade union, the Industriegewerkschaft Bergbau, Chemie, Energie (IG BCE).
În cele din urmă, acestea au insistat asupra faptului că ajutorul nu denaturează concurența ci remediază într-o măsură semnificativă denaturarea concurenței generată de ETS în raport cu producătorii din țările din afara UE/SEE.
All interested parties took a generally favourable view on the aid scheme [11].
Pentru a susține această afirmație, o serie de beneficiari potențiali și un organism profesional au indicat că, la nivelul Uniunii, prețurile energiei electrice erau convergente, prin urmare, relocările nu ar avea loc în cadrul Uniunii, ci în afara acesteia.
They argued that the carbon leakage risk had already been recognised by Union legislation, so that it was not necessary to prove it.
Cu toate acestea, alte părți interesate, cum ar fi sindicatul german, păreau să indice faptul că producătorii din Germania erau mai grav afectați de costurile indirecte generate de ETS decât producătorii din alte state membre, în cazurile în care contractele pe termen lung mențineau prețurile la un nivel scăzut.
Even if proof was required, they took the view that the existence of such a risk for the non-ferrous metal industry was established, given that the industry was a price taker on the world market and given that the electricity suppliers passed on the CO2 costs already before 2013 (that is to say before the Guidelines on certain State aid measures in the context of the greenhouse gas emission allowance trading scheme post-2012 (‘ETS Guidelines’) would be applicable).
OBSERVAȚIILE DIN PARTEA GERMANIEI
They also contended that the scheme had an incentive effect, as the mere announcement of the measure had prompted some of the producers to keep production going.
În observațiile sale privind decizia de inițiere a procedurii, Germania a reafirmat că schema notificată este compatibilă cu piața internă.
They finally insisted that the aid did not distort competition, but remedied a significant, ETS-related distortion of competition in comparison with producers in countries outside the EU/EEA.
Aceasta afirmă că cele două principii de bază ale schemei – și anume criza financiară și economică, precum și compensația pentru sectoarele și subsectoarele amenințate de relocarea emisiilor de dioxid de carbon – au fost recunoscute de Uniune ca factori care trebuie luați în considerare în controlul ajutoarelor de stat.