natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hammars Verkstad replied to the Commission that log cutter which replaced both a saw and a dedicated log splitter had a far lower risk for operator injury seen as a system.
Hammars Verkstad a răspuns Comisiei că tăietorul de bușteni, care înlocuia atât un ferăstrău, cât și un despicător de bușteni special, prezenta, ca sistem, un risc mult mai scăzut de rănire a operatorului.
The Commission asked the manufacturer for supporting documents to substantiate the argument concerning the risk classification as part of the conformity assessment carried out.
Comisia a cerut producătorului documente justificative care să susțină argumentul referitor la clasificarea în funcție de risc, ca parte a evaluării conformității efectuate.
No reply has been received.
Nu s-a primit niciun răspuns.
Examination of the evidence provided by Sweden demonstrate that the firewood machines Hammars vedklipp 5,5 hk and Hammars vedklipp 7,5 hk manufactured by Hammars Verkstad AB, Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Sweden
Examinarea elementelor de probă furnizate de Suedia demonstrează că mașinile de tăiat lemne de foc Hammars vedklipp 5,5 hk și Hammars vedklipp 7,5 hk, fabricate de Hammars Verkstad AB, Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Suedia
, fail to satisfy the essential health and safety requirements set out in Directive 2006/42/EC and that this non-conformity gives rise to serious risks of injury to users.
, nu respectă cerințele esențiale de sănătate și siguranță prevăzute în Directiva 2006/42/CE și că această neconformitate generează riscuri grave de rănire a utilizatorilor.
It is therefore appropriate to consider the measure taken by Sweden as justified,
Prin urmare, este oportun să se considere că măsura luată de Suedia este justificată,
The measure taken by Sweden to prohibit the placing on the market of firewood machines — Hammars vedklipp 5,5 hk and Hammars vedklipp 7,5 hk manufactured by Hammars Verkstad AB, Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Sweden
Măsura luată de Suedia de interzicere a introducerii pe piață a mașinilor de tăiat lemne de foc Hammars vedklipp 5,5 hk și Hammars vedklipp 7,5 hk, fabricate de Hammars Verkstad AB, Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Suedia
Done at Brussels, 2 July 2015.
Adoptată la Bruxelles, 2 iulie 2015.
Commission Decision (EU) 2015/1091
Decizia (UE) 2015/1091 a Comisiei
on the measures SA.34191 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2012/CP) implemented by Latvia for A/S Air Baltic Corporation (airBaltic)
privind măsurile SA.34191 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2012/CP) puse în aplicare de Letonia pentru A/S Air Baltic Corporation (airBaltic)
(notified under document C(2014) 4552)
[notificată cu numărul C(2014) 4552]
Having regards to the decision by which the Commission decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union, in respect of the aid SA.34191 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2012/CP) [1],
având în vedere decizia prin care Comisia a hotărât să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene cu privire la ajutorul SA.34191 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2012/CP) [1],
THE PRE-NOTIFICATION — SA.33799 (2011/PN)
PRENOTIFICAREA – SA.33799 (2011/PN)
By SANI notification No 6332 of 18 October 2011, registered on 20 October 2011, Latvia pre-notified to the Commission a LVL 16 million (EUR 22,65 million) [2] loan in favour of A/S Air Baltic Corporation (‘airBaltic’ or ‘the company’).
Prin notificarea SANI nr. 6332 din 18 octombrie 2011, înregistrată în data de 20 octombrie 2011, Letonia a prenotificat Comisiei un împrumut în valoare de 16 milioane LVL (22,65 milioane EUR) [2] acordat A/S Air Baltic Corporation („airBaltic” sau „întreprinderea”).
The Latvian authorities were of the view that the loan did not constitute state aid but nonetheless pre-notified it for reasons of legal certainty and transparency.
Autoritățile letone au considerat că împrumutul nu constituie ajutor de stat, însă, cu toate acestea, l-au prenotificat, din motive de securitate juridică și transparență.
This pre-notification was registered with reference number SA.33799 (2011/PN).
Această prenotificare a fost înregistrată cu numărul de referință SA.33799 (2011/PN).
The Commission requested additional information by e-mails of 16 November 2011, 17 November 2011, 1 December 2011, and 9 December 2011, to which the Latvian authorities respectively replied by e-mails of 16 November 2011, 22 November 2011, 7 December 2011, and 13 December 2011.
De asemenea, la 13 decembrie 2011, statul leton a decis să majoreze capitalul întreprinderii și, la 14 decembrie 2011, a acordat airBaltic un al doilea împrumut.
On 4 January 2012, Latvia submitted additional information and explained that the LVL 16 million loan — referred to in paragraph 1.1 above — had been provided to the company already on 21 October 2011 without prior Commission authorisation.
Având în vedere faptul că măsura a fost acordată întreprinderii și că la data de 9 ianuarie 2012 s-a primit o plângere (a se vedea secțiunea 1.2), prin e-mailul din 21 februarie 2012, autoritățile letone și-au retras prenotificarea.
In addition, on 13 December 2011, the Latvian State decided to increase the capital of the company and on 14 December 2011 it granted a second loan to airBaltic.
La 27 februarie 2012, cazul de ajutor de stat SA.33799 (2011/PN) a fost închis din punct de vedere administrativ.
In view of the fact that the measure had been granted to the company and of a complaint received on 9 January 2012 (see section 1.2 below), the Latvian authorities withdrew their pre-notification by e-mail of 21 February 2012.
PLÂNGERILE – SA.34191 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2012/CP)
State aid case SA.33799 (2011/PN) was administratively closed on 27 February 2012.
La 9 ianuarie 2012, Comisia a primit o plângere de la întreprinderea privată SIA Baltijas aviācijas sistēmas („BAS” sau „reclamantul”), fost acționar al airBaltic, în legătură cu o serie de măsuri pe care statul leton le-ar fi acordat airBaltic.
THE COMPLAINTS — SA.34191 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2012/CP)
Prin scrisoarea din 18 iulie 2012, înregistrată la 20 iulie 2012, Comisia a primit o nouă plângere din partea doamnei Inga Piterniece, fostă membră a consiliului de administrație al BAS, referitoare la o măsură suplimentară pe care statul leton ar fi acordat-o airBaltic.
By letter of 23 January 2012, the Commission sent the complaint for comments to Latvia, who replied on 13 March 2012.
La 5 iulie și 17 august 2012, au avut loc reuniuni cu autoritățile letone, consilierii acestora și reprezentanții airBaltic.
By letter of 14 May 2012, the Commission requested additional information from Latvia, provided on 16 July 2012.
Prin scrisoarea din 20 noiembrie 2012, Comisia a informat Letonia că a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”) în ceea ce privește ajutorul („decizia de inițiere a procedurii”).
By letter of 18 July 2012, registered on 20 July 2012, the Commission received a new complaint from Mrs Inga Piterniece, former member of the board of BAS, regarding an additional measure allegedly granted by the Latvian State to airBaltic.
Letonia a prezentat informații suplimentare la 7 și 8 noiembrie, 2, 13 și 20 decembrie 2013, precum și la 28 și 31 ianuarie, 28 februarie, 24 și 26 martie, 9 aprilie și 16 mai 2014.
By e-mail of 24 July 2012, the Commission sent the new complaint for comments to Latvia, who replied on 22 August and 4 September 2012.
Comisia a primit observații din partea Ryanair și airBaltic, precum și din partea a trei persoane fizice în numele creditorilor airBaltic (FLS, AB Jet și Eurobalt Junipro).
By letter dated 20 November 2012, the Commission informed Latvia that it had decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union (‘TFEU’) in respect of the aid (‘the opening decision’).
Prin scrisoarea din data de 4 iulie 2014, Letonia a fost de acord să renunțe la drepturile care decurg din articolul 342 din TFUE coroborat cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1/1958 și ca prezenta decizie să fie adoptată și notificată în limba engleză.
The Commission requested information to Latvia by letter of 6 March 2013, replied to on 8 April 2013.
Piața transportului aerian în Letonia s-a extins rapid de când Letonia a aderat la UE.
In addition, a meeting with the Latvian authorities took place on 25 June 2013, after which Latvia submitted additional information on 14 August, 18 September, 9 and 25 October 2013.
Criza economică globală din 2008-2009 a afectat grav creșterea economică din Letonia și, în consecință, piața transportului aerian a acestei țări.
Additional meetings with the Latvian authorities and their legal representatives took place on 22 October and 22 November 2013, as well as on 10 January 2014.
Ca urmare a crizei, numărul de pasageri ai zborurilor directe în Letonia a scăzut de la 3,2 milioane în 2008 la 2,7 milioane în 2009, deși numărul total al pasagerilor a continuat să crească datorită pasagerilor în transfer.
Latvia submitted additional information on 7 and 8 November, 2, 13 and 20 December 2013, and on 28 and 31 January, 28 February, 24 and 26 March, 9 April and 16 May 2014.
Din 2010, creșterea pieței în ansamblu s-a reluat, înregistrând o creștere anuală de 12 % în medie.
The Commission decision to initiate the procedure was published in the Official Journal of the European Union [3] on 8 March 2013.
În timp ce piața pasagerilor zborurilor directe a înregistrat o creștere anuală medie de 9 %, pe piața pasagerilor în transfer creșterea a atins 18 % pe an.
The Commission received observations from Ryanair and airBaltic, as well as three individuals on behalf of creditors of airBaltic (FLS, AB Jet and Eurobalt Junipro).
Aeroportul Internațional Riga este lider în regiunea baltică.
The Commission forwarded these observations to Latvia, which was given the opportunity to react; Latvia's comments were received by letter dated 27 May 2013.
În 2011, aproximativ 5,1 milioane de pasageri au călătorit la/de la Riga, comparativ cu 1,9 milioane de pasageri care au călătorit la/de la Tallinn și 1,7 milioane de pasageri care au călătorit la/de la Vilnius.
By letter dated 4 July 2014, Latvia agreed to waive its rights deriving from Article 342 TFEU in conjunction with Article 3 of the EC Regulation (EC) No 1/1958 and to have the present decision adopted and notified in English.
În 2011, airBaltic a transportat 66 % din pasagerii care au tranzitat prin Riga, în timp ce Ryanair, al doilea operator și principalul concurent al airBaltic, a transportat 20 % din pasageri.
THE LATVIAN AIR TRANSPORT MARKET
Alte 15 societăți au operat zboruri la/de la Riga (furnizori de servicii complete și transportatori low-cost), reprezentând 14 % din totalul pasagerilor [4].
The air transport market in Latvia has rapidly expanded since Latvia joined the EU.
BENEFICIARUL
Between 2003 and 2007, the annual average growth of passengers at Riga International Airport — including point-to-point and transfer passengers — reached 47 %, passing from approximately 700000 passengers in 2003 to 3,2 million in 2007.
AirBaltic a fost creată în 1995 prin intermediul unei întreprinderi comune între Scandinavian Airlines SAS și statul leton.
The entry of low-cost carriers, especially Ryanair, contributed to the market growth as substantial new demand was created with the opening of new routes.
În ianuarie 2009, SAS a vândut BAS întreaga sa participație la întreprindere (47,2 %).
The global economic crisis of 2008-2009 severely hit the economic growth of Latvia and as a consequence its air transport market.
În octombrie 2011, acționarii airBaltic erau statul leton, prin Ministerul Transporturilor, care deținea 52,6 % din acțiuni și BAS care deținea 47,2 %, diferența de acțiuni (0,2 %) fiind deținută de compania aeriană rusească Transaero.
As a result of the crisis, the number of point-to-point passengers in Latvia decreased from 3,2 million in 2008 to 2,7 million in 2009, although the total number of passengers continued to grow thanks to transfer passengers.
La acea dată, președintele și directorul general al airBaltic era dl Bertolt Flick.
As of 2010, overall market growth resumed, reaching an average 12 % annual growth.
De la 1 noiembrie 2011, directorul general al airBaltic este dl Martin Gauss, fostul director general al Malév.
While the point-to-point passenger market has increased on average 9 % annually, the increase in the transfer passenger market reached 18 % per year.
Pe baza informațiilor furnizate de autoritățile letone, se pare că BAS a gajat participația sa de 47,2 % la airBaltic drept garanție reală pentru Latvijas Krājbanka, filiala letonă a băncii lituaniene Snoras [6].
Going forward, it is expected that the Latvian air transport market will continue to grow at an annual growth rate of 7 % between 2012 and 2015.
La 16 noiembrie 2011, Snoras s-a prăbușit și a fost naționalizată [7].
In 2011, approximately 5,1 million passengers travelled to/from Riga, compared to 1,9 million passengers travelling to/from Tallinn and 1,7 million passengers travelling to/from Vilnius.
Prin ordinul FCMC din 21 noiembrie 2011, operațiunile Latvijas Krājbanka au fost suspendate, fiind numiți administratori de active pentru gestionare [9].
In 2011, airBaltic carried 66 % of the passengers flying via Riga, while Ryanair, second largest operator and main competitor of airBaltic, carried 20 %.
Din informațiile furnizate, se pare că BAS nu își onorase o parte din obligațiile sale financiare față de Latvijas Krājbanka.
15 other companies operated to/from Riga (full-service providers and low-cost carriers) accounting for 14 % of all passengers.
Drept urmare, la 30 noiembrie 2011, Latvijas Krājbanka a vândut Ministerului Transporturilor toate acțiunile airBaltic deținute anterior de BAS, cu excepția uneia, la valoarea lor nominală, pentru un total de 224453 LVL (317787 EUR) [10].
[4]
În consecință, participația Letoniei la airBaltic a crescut la 99,8 %, în timp ce BAS a păstrat doar o acțiune.
THE BENEFICIARY
De asemenea, din presă rezultă că acționarii BAS au gajat, de asemenea, acțiunile deținute la BAS drept garanție la Latvijas Krājbanka [11].
airBaltic was established in 1995 through a joint venture between Scandinavian Airlines SAS and the Latvian State.
La 6 februarie 2012, în contextul procedurii de insolvență în legătură cu BAS [12], o filială a Latvijas Krājbanka a preluat acțiunile BAS de la acționarii anteriori și a numit o nouă structură de conducere.
In January 2009, SAS sold its entire stake in the company (47,2 %) to BAS.
În cele din urmă, se pare că, la 8 iunie 2012, statul leton a cumpărat de la BAS singura acțiune pe care BAS o mai deținea la airBaltic contra valorii de 1 LVL.
From information published in the press, it appears that BAS was set up as a private company wholly owned by Mr Bertolt Flick until December 2010, when 50 % of its shares were transferred to the Bahamas-registered Taurus Asset Management Fund Ltd (‘Taurus’).
Așadar, de la acea dată, BAS nu mai este acționar al airBaltic [13].
As of October 2011, airBaltic's shareholders were the Latvian State — through the Ministry of Transport — with 52,6 % of the shares and BAS with 47,2 %, the rest (0,2 %) being held by the Russian airline Transaero.
În ceea ce privește situația financiară a airBaltic, autoritățile letone au explicat că dificultățile întreprinderii au început în 2008, în urma recesiunii economice globale și a creșterii extreme a prețului petrolului.
At the time, the president and CEO of airBaltic was Mr Bertolt Flick.
Drept urmare, în 2008 airBaltic a înregistrat pierderi în valoare de 28 de milioane LVL (39,64 milioane EUR).
Since 1 November 2011, the CEO of airBaltic is Mr Martin Gauss, former CEO of Malév.
Cu toate acestea, în 2009, întreprinderea a înregistrat din nou profit, în valoare de 14 milioane LVL (19,82 milioane EUR) [14].
On the basis of the information provided by the Latvian authorities, it appears that BAS had pledged its 47,2 % shareholding in airBaltic as collateral to Latvijas Krājbanka, the Latvian subsidiary of the Lithuanian bank Snoras [6].
În 2010, airBaltic a înregistrat din nou pierderi, în valoare de 34,2 milioane LVL (48,42 milioane EUR).
On 16 November 2011, Snoras collapsed and was nationalised [7].
În iunie 2011, ministrul leton al economiei a declarat că airBaltic a înregistrat în primele cinci luni ale anului 2011 o pierdere în valoare de 18 milioane LVL (25,48 milioane EUR) și că era în pragul falimentului [15].
On 17 November 2011, the Finance and Capital Markets Commission of Latvia (‘FCMC’) ordered a limitation of the banking operations of Latvijas Krājbanka in excess of EUR 100000 [8].
La 21 septembrie 2011, airBaltic a solicitat protecție juridică față de creditorii săi [16].
By order of the FCMC of 21 November 2011, the operations of Latvijas Krājbanka were suspended and a management of trustees was appointed [9].
Rezultatele auditate pentru 2011 indică o pierdere în valoare de 83,5 milioane LVL (118,22 milioane EUR).
According to the information provided, it appears that BAS defaulted on some of its financial obligations towards Latvijas Krājbanka.
La 27 august 2012, Letonia a publicat o invitație o invitație către potențiali investitori de manifestare a interesului în achiziționarea a 50 % minus un vot din capitalul airBaltic [17], fără a exclude, cu toate acestea, tranzacțiile de altă natură.
As a result, on 30 November 2011, Latvijas Krājbanka sold all except one of the airBaltic shares previously owned by BAS to the Ministry of Transport at their nominal value, totalling LVL 224453 (EUR 317787).
Printre principalele criterii pentru alegerea unui investitor urmau să se numere capacitatea de a sprijini dezvoltarea airBaltic, reputația și experiența investitorului, precum și resursele sale financiare.
As a result, Latvia's shareholding in airBaltic increased to 99,8 %, while BAS retained just one share.
Se dorește încheierea procedurii în cursul anului 2014.
It also appears from the press that the shareholders of BAS had also pledged their shares in BAS as security with Latvijas Krājbanka [11].
DESCRIEREA MĂSURILOR
On 6 February 2012, in the context of insolvency proceedings relating to BAS, [12] a subsidiary of Latvijas Krājbanka took over BAS' shares from its prior shareholders and appointed a new management.
ACORDUL DIN 3 OCTOMBRIE 2011: PRIMUL ÎMPRUMUT DE STAT ȘI ÎMPRUMUTUL BAS
Finally, it appears that on 8 June 2012 the Latvian State purchased from BAS its sole share in airBaltic for LVL 1.
În baza unui acord din 3 octombrie 2011 (denumit în continuare „acordul”), Letonia a convenit să acorde airBaltic un împrumut în valoare de 16 milioane LVL (22,65 milioane EUR) („primul împrumut de stat”, măsura 1) alături de un alt împrumut în valoare de 14 milioane LVL (19,82 milioane EUR) de la BAS (denumit în continuare „împrumutul BAS”).
Therefore, as of this date, BAS is no longer shareholder of airBaltic [13].
Condițiile ambelor împrumuturi erau corelate și identice, iar rata inițială a dobânzii a fost stabilită la [11-13] [18] %.
In relation to the financial situation of airBaltic, the Latvian authorities have explained that the difficulties of the company started in 2008, due to the global economic recession and the drastic oil price increase.
Cu toate acestea, la momentul acordării împrumutului către airBaltic, BAS a renunțat la dreptul de garantare a împrumutului BAS.
As a result, in 2008 airBaltic had losses of LVL 28 million (EUR 39,64 million).
De asemenea, acordul prevedea că cel târziu la 15 decembrie 2011, statul urma să acorde airBaltic un împrumut suplimentar pentru o sumă nedeterminată, proporțional cu drepturile sale de vot, în condiții identice primului împrumut de stat.
In 2009, the company however turned back to profits of LVL 14 million (EUR 19,82 million).
Ambele împrumuturi de stat urmau a fi capitalizate dacă erau întrunite o serie de condiții, printre care aprobarea de către consiliul de administrație al airBaltic a unui plan de afaceri/de restructurare.
In 2010, airBaltic again made losses of LVL 34,2 million (EUR 48,42 million).
Articolul 7 din acord prevedea condițiile viitoarei majorări a capitalului airBaltic.
In June 2011, the Latvian Minister of Economy said that airBaltic operated with a loss of LVL 18 million (EUR 25,48 million) in the first five months of 2011 and was close to bankruptcy.
În special, articolul 7.3 prevedea că „împrumutul de stat și împrumutul BAS […] pot fi adăugate la suma care urmează a fi capitalizată”.
airBaltic filed for legal protection from its creditors on 21 September 2011.
În conformitate cu articolul 7.4, BAS s-a angajat să voteze pentru capitalizarea împrumutului și pentru majorarea de capital.
The audited results for 2011 show a loss of LVL 83,5 million (EUR 118,22 million).
În cazul în care BAS nu și-ar fi îndeplinit angajamentele, conform articolului 7.4 statul avea dreptul de a cumpăra de la BAS acțiunile pe care le deține la airBaltic contra valorii de 1 LVL [19].
On 27 August 2012, Latvia published an invitation for potential investors to express their interest in acquiring 50 % minus one vote of airBaltic's capital, [17] although transactions of a different nature were not excluded.
La 13 decembrie 2011, odată ce participația Letoniei la airBaltic a atins nivelul de 99,8 % (a se vedea considerentul 21), Guvernul Letoniei a decis să autorizeze reducerea ratei dobânzii pentru primul împrumut de stat, de la [11-13] % la [2-4] %.
The main criteria for choosing an investor would be the ability to support airBaltic's development, the investor's reputation and experience as well as its financial resources.
Întrucât primul împrumut de stat și împrumutul BAS erau corelate (a se vedea considerentul 26), aceeași reducere a ratei dobânzii a fost aplicată și împrumutului BAS.
The process is aimed for conclusion during 2014.
AL DOILEA ÎMPRUMUT DE STAT DIN 13 DECEMBRIE 2011
DESCRIPTION OF THE MEASURES
La 13 decembrie 2011, în același timp cu reducerea ratei dobânzii pentru primul împrumut de stat (a se vedea considerentul 30), Guvernul Letoniei a decis să acorde airBaltic un împrumut convertibil în valoare de 67 de milioane LVL (94,86 milioane EUR), având o rată a dobânzii de [9 – 11] % și fiind defalcat în două tranșe („al doilea împrumut de stat”, măsura 2) [20].
THE 3 OCTOBER 2011 AGREEMENT: THE FIRST STATE LOAN AND THE BAS LOAN
MAJORAREA DE CAPITAL A AIRBALTIC CONVENITĂ LA 22 DECEMBRIE 2011
On the basis of an agreement dated 3 October 2011 (‘the Agreement’), Latvia agreed to provide to airBaltic a loan of LVL 16 million (EUR 22,65 million) (‘the first State loan’, measure 1) alongside another loan of LVL 14 million (EUR 19,82 million) from BAS (‘the BAS loan’).
La adunarea acționarilor airBaltic din 22 decembrie 2011, statul leton și BAS, deși la vremea respectivă BAS deținea doar o acțiune a întreprinderii, au convenit asupra majorării capitalului cu 110 milioane LVL (155,74 milioane EUR) („majorarea de capital”, măsura 3).
However, at the time of granting the loan to airBaltic, BAS waived its right to have the BAS loan collateralised.
La 29 decembrie 2011, statul leton a pus în aplicare decizia sa privind participarea la majorarea de capital a airBaltic și a convertit în capital primul împrumut de stat și prima tranșă a celui de al doilea împrumut de stat.
The Agreement also stipulated that no later than 15 December 2011, the State would grant an additional loan to airBaltic for an undetermined amount in proportion to its voting rights, on identical conditions to the first State loan.
Prin scrisoarea din 4 ianuarie 2012, Ministerul Transporturilor din Letonia a solicitat ca BAS să participe la majorarea de capital prin conversia împrumutului BAS și prin injecția de numerar.
Both State loans were to be capitalised if a number of conditions were met, among which the approval by the board of airBaltic of a business/restructuring plan.
În pofida solicitărilor autorităților letone, BAS nu părea dispusă să respecte acordul la care s-a ajuns în cadrul adunării acționarilor.