natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Article 8(3) of the Agreement provides that ‘unless otherwise specified, the provisions of this Agreement shall apply only to: (a) products falling within Chapters 25 to 97 of the Harmonized Commodity Description and Coding System, excluding the products listed in Protocol 2; (b) products specified in Protocol 3, subject to the specific arrangements set out in that Protocol’.
Articolul 8 alineatul (3) din acord prevede că „în absența unei dispoziții contrare, articolele 10-15 19, 20 și 25-27 se aplică numai produselor originare din părțile contractante: (a) produsele care se încadrează în capitolele 25-97 din Sistemul armonizat de denumire și codificare a mărfurilor, excluzând produsele enumerate în Protocolul 2; (b) produsele menționate în Protocolul 3, sub rezerva sistemului specific prevăzut în protocolul respectiv.”
Agricultural products, in so far as they do not fall under Chapters 25 to 97 of the Harmonized Commodity Description and Coding System or are specified in Protocol 3, fall outside the scope of application of the EEA Agreement.
Produsele agricole, în măsura în care nu intră sub incidența capitolelor 25-97 din Sistemul armonizat de denumire și codificare a mărfurilor sau nu sunt prevăzute de Protocolul 3, nu intră sub incidența Acordului privind SEE.
No 191/09/COL
nr. 191/09/COL
amending, for the seventieth time, the procedural and substantive rules in the field of State aid by introducing a new chapter on the treatment of impaired assets in the EEA banking sector
de modificare, pentru a șaptezecea oară, a normelor procedurale și de fond în domeniul ajutoarelor de stat, prin introducerea unui nou capitol privind tratarea activelor depreciate în sectorul bancar din SEE
THE EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY [1], HAVING REGARD to the Agreement on the European Economic Area [2], in particular to Articles 61 to 63 thereof and Protocol 26 thereto, HAVING REGARD to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice [3], in particular to Article 24 and Article 5(2)(b) thereof, WHEREAS under Article 24 of the Surveillance and Court Agreement, the Authority shall give effect to the provisions of the EEA Agreement concerning State aid,
AUTORITATEA AELS DE SUPRAVEGHERE [1], AVÂND ÎN VEDERE Acordul privind Spațiul Economic European [2], în special articolele 61-63 și Protocolul 26 la acesta, AVÂND ÎN VEDERE Acordul între statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție [3], în special articolul 24 și articolul 5 alineatul (2) litera (b), ÎNTRUCÂT, în temeiul articolului 24 din Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, Autoritatea pune în aplicare dispozițiile Acordului privind SEE referitoare la ajutoarele de stat,
WHEREAS under Article 5(2)(b) of the Surveillance and Court Agreement, the Authority shall issue notices or guidelines on matters dealt with in the EEA Agreement, if that Agreement or the Surveillance and Court Agreement expressly so provides or if the Authority considers it necessary,
ÎNTRUCÂT, în temeiul articolului 5 alineatul (2) litera (b) din Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, Autoritatea publică comunicări sau orientări cu privire la chestiuni abordate în Acordul privind SEE, în cazul în care acest acord sau Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție cuprind o dispoziție expresă în acest sens sau în cazul în care Autoritatea consideră acest lucru necesar,
RECALLING the Procedural and Substantive Rules in the Field of State Aid adopted on 19 January 1994 by the Authority [4], WHEREAS, on 25 February 2009, the Commission of the European Communities (hereinafter EC Commission) adopted a Communication on the treatment of impaired assets in the Community banking sector [5],WHEREAS this Communication is also of relevance for the European Economic Area,
REAMINTIND normele procedurale și de fond în domeniul ajutoarelor de stat adoptate de Autoritate la 19 ianuarie 1994 [4], ÎNTRUCÂT, la 25 februarie 2009, Comisia Comunităților Europene (denumită în continuare Comisia CE) a adoptat o comunicare privind tratarea activelor depreciate în sectorul bancar comunitar [5],ÎNTRUCÂT această comunicare are relevanță și pentru Spațiul Economic European,
WHEREAS uniform application of the EEA State aid rules is to be ensured throughout the European Economic Area,
ÎNTRUCÂT trebuie să se asigure o aplicare uniformă a normelor SEE privind ajutoarele de stat pe tot teritoriul Spațiului Economic European,
WHEREAS, according to point II under the heading ‘GENERAL’ at the end of Annex XV to the EEA Agreement, the Authority, after consultation with the Commission, is to adopt acts corresponding to those adopted by the European Commission,
ÎNTRUCÂT, în conformitate cu punctul II de la titlul „GENERALITĂȚI” de la sfârșitul anexei XV la Acordul privind SEE, Autoritatea, după consultarea prealabilă a Comisiei, trebuie să adopte acte care corespund celor adoptate de Comisia Europeană,
HAVING consulted the European Commission,
DUPĂ CONSULTAREA Comisiei Europene,
RECALLING that the Authority has consulted the EFTA States on the subject by letter dated 9 April 2009,
REAMINTIND faptul că Autoritatea a consultat statele AELS cu privire la acest subiect prin scrisoarea din 9 aprilie 2009,
The State Aid Guidelines shall be amended by introducing a new Chapter on the treatment of impaired assets in the EEA banking sector.
Orientările privind ajutoarele de stat se modifică prin introducerea unui nou capitol privind tratarea activelor depreciate în sectorul bancar din SEE.
The new chapter is annexed to this Decision.
Noul capitol este anexat la prezenta decizie.
Guidelines on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement and Article 1 of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, adopted and issued by the Authority on 19 January 1994, published in the Official Journal of the European Union (hereinafter referred to as ‘OJ’) L 231, 3.9.1994, p. 1 and the EEA Supplement No 32 of 3.9.1994, p. 1.
Orientări privind aplicarea și interpretarea articolelor 61 și 62 din Acordul privind SEE și a articolului 1 din Protocolul 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, adoptate și publicate de autoritate la 19 ianuarie 1994 și publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (denumit în continuare „JO”) L 231, 3.9.1994, p. 1 și în suplimentul SEE nr. 32 din 3.9.1994, p. 1.
The updated version of the State Aid Guidelines is published on the Authority’s website: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/
Versiunea actualizată a Orientărilor privind ajutoarele de stat este publicată pe site-ul internet al Autorității: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/
Published in OJ C 72, 26.3.2009, p. 1.
Publicată în JO C 72, 26.3.2009, p. 1.
THE TREATMENT OF IMPAIRED ASSETS IN THE EEA BANKING SECTOR [1]1.
TRATAREA ACTIVELOR DEPRECIATE ÎN SECTORUL BANCAR DIN SEE [1]1.
Since mid-2007, the functioning of wholesale credit markets has been severely disrupted.
Începând cu jumătatea anului 2007, funcționarea piețelor creditelor interbancare este grav perturbată.
The result has been a drying up of liquidity in the banking sector and a reluctance of banks to lend to each other and to the broader economy.
Acest lucru a dus la epuizarea lichidităților în sectorul bancar și la o reticență din partea băncilor în a furniza împrumuturi altor bănci și economiei, în general.
As the disruption of credit markets has intensified over the past 18 months, the financial crisis has intensified and the global economy has entered a severe recession.
Întrucât perturbarea piețelor creditelor s-a agravat în ultimele optsprezece luni, criza financiară s-a intensificat, iar economia mondială a intrat într-o gravă recesiune.
It is difficult to envisage a resolution of the financial crisis and a recovery in the global economy without assured stability in the banking sector and the broader financial system.
Este greu să se întrezărească o soluționare a crizei financiare și o restabilire a economiei mondiale fără să se asigure stabilitatea sectorului bancar și a sistemului financiar global.
Only then will investor confidence return and banks resume their normal lending behaviour.
Numai atunci investitorii își vor recăpăta încrederea, iar băncile își vor relua comportamentul obișnuit în ceea ce privește creditarea.
Accordingly, EEA States have put measures in place to support the stability of their banking sectors and underpin lending, such as the injection of new capital using public funds and the provision of government guarantees for bank borrowing.
Prin urmare, statele SEE au instituit măsuri de sprijinire a stabilității sectoarelor lor bancare și a activității de creditare, precum infuzia de nou capital din fonduri publice și furnizarea de garanții guvernamentale pentru împrumuturile bancare.
Several EEA States have announced their intention to complement their existing support measures by providing some form of relief for impaired bank assets.
Mai multe state SEE și-au anunțat intenția de a completa măsurile de sprijin pe care le aplică în prezent cu un plan de salvare a activelor bancare depreciate.
These announcements, in parallel with a similar initiative in the United States, have triggered a wider debate within the EEA on the merits of asset relief as a government support measure for banks.
Aceste anunțuri, cărora li s-a adăugat o inițiativă similară în Statele Unite, au declanșat o dezbatere pe scară largă în cadrul SEE cu privire la avantajele salvării activelor ca măsură de sprijin guvernamental acordat băncilor.
In the context of that debate, the Communication from the European Commission that corresponds to this Chapter of the EFTA Surveillance Authority’s State Aid Guidelines has been prepared by the European Commission services, in consultation with the European Central Bank (ECB), and builds on the recommendations issued on 5 February 2009 by the Eurosystem (see Annex 1).
În contextul acestei dezbateri, comunicarea Comisiei Europene care corespunde prezentului capitol din Orientările privind ajutoarele de stat ale Autorității AELS de Supraveghere a fost pregătită de serviciile Comisiei, în consultare cu Banca Centrală Europeană (BCE), și se bazează pe recomandările din 5 februarie 2009 ale Eurosistemului (a se vedea anexa I).
This Chapter focuses on issues to be addressed by EFTA States in considering, designing and implementing asset-relief measures.
Prezentul capitol se concentrează asupra aspectelor care trebuie abordate de statele AELS atunci când iau în considerare, elaborează și pun în aplicare măsuri de salvare a activelor.
At a general level, these issues include the rationale for asset relief as a measure to safeguard financial stability and underpin bank lending; the longer-term considerations of banking-sector viability and budgetary sustainability to be taken into account when considering asset-relief measures; and the need for a common and coordinated approach to asset relief within the EEA, notably to ensure a level playing field.
În general, printre aceste aspecte se numără motivul pentru care s-ar opta pentru salvarea activelor ca măsură de salvgardare a stabilității financiare și de sprijinire a activității de creditare a băncilor, considerațiile pe termen mai lung, și anume asigurarea viabilității sectorului bancar și a sustenabilității bugetare, care trebuie luate în considerare atunci când se are în vedere aplicarea de măsuri de salvare a activelor, precum și necesitatea unei abordări comunitare comune și coordonate în ceea ce privește salvarea activelor în cadrul SEE, în special pentru a asigura condiții de egalitate.
In the context of such an EEA approach, this Chapter also offers more specific guidance on the application of State aid rules to asset relief, focusing on issues such as (i) transparency and disclosure requirements; (ii) burden sharing between the State, shareholders and creditors; (iii) aligning incentives for beneficiaries with public policy objectives; (iv) principles for designing asset-relief measures in terms of eligibility, valuation and management of impaired assets; and (v) the relationship between asset relief, other government support measures and the restructuring of banks.
În contextul unei astfel de abordări în cadrul SEE, prezentul capitol oferă, de asemenea, mai multe orientări specifice privind aplicarea normelor în materie de ajutoare de stat în cazul salvării activelor, punându-se accentul pe aspecte precum (i) cerințele referitoare la transparență și la divulgarea informațiilor; (ii) repartizarea sarcinilor între stat, acționari și creditori; (iii) alinierea stimulentelor pentru beneficiari la obiectivele de politică publică; (iv) principiile care stau la baza elaborării măsurilor de salvare a activelor în ceea ce privește eligibilitatea, evaluarea și gestionarea activelor depreciate și (v) relația dintre salvarea activelor, alte măsuri de sprijin guvernamental și restructurarea băncilor.
Asset relief as a measure to safeguard financial stability and underpin bank lending
Salvarea activelor ca măsură de salvgardare a stabilității financiare și de sprijinire a activității de creditare a băncilor
The immediate objectives of the EEA State rescue packages announced in 2008 are to safeguard financial stability and underpin the supply of credit to the real economy.
Obiectivele imediate ale pachetelor de salvare ale statelor SEE anunțate în 2008 sunt salvgardarea stabilității financiare și sprijinirea activității de creditare a economiei reale.
It is too early to draw definitive conclusions on the effectiveness of the packages, but it is clear that they have averted the risk of financial meltdown and have supported the functioning of important inter-bank markets.
Este prea devreme pentru a se trage concluzii definitive privind eficacitatea pachetelor, dar este clar că acestea au îndepărtat riscul unui colaps financiar și au sprijinit funcționarea unor piețe interbancare importante.
On the other hand, the evolution in lending to the real economy since the announcement of the packages has been unfavourable, with recent statistics suggesting a sharp deceleration in credit growth [2].
Pe de altă parte, evoluția activității de creditare a economiei reale din momentul anunțării pachetelor a fost nefavorabilă, statisticile recente indicând o diminuare bruscă a expansiunii creditului [2].
In many EEA States, reports of businesses being denied access to bank credit are now widespread and it would seem that the squeeze on credit goes beyond that justified by cyclical considerations.
În multe state SEE, relatările privind refuzul băncilor de a acorda credite întreprinderilor sunt deja extrem de numeroase și s-ar părea că penuria de credite este mai mare decât ar fi fost justificată din motive de evoluție ciclică.
A key reason identified for the insufficient flow of credit is uncertainty about the valuation and location of impaired assets, a source of problems in the banking sector since the beginning of the crisis.
Unul dintre motivele-cheie identificate ale insuficienței fluxului de credite îl reprezintă incertitudinea cu privire la evaluarea și localizarea activelor depreciate, sursă de probleme în sectorul bancar încă de la începutul crizei.
Uncertainty regarding asset valuations has not only continued to undermine confidence in the banking sector, but has weakened the effect of the government support measures taken so far.
Incertitudinea în ceea ce privește evaluarea activelor nu numai că a continuat să erodeze încrederea în sectorul bancar, dar a și diminuat efectul măsurilor de sprijin guvernamental luate până în prezent.
For example, bank recapitalisation has provided a cushion against asset impairment but much of the capital buffer provided has been absorbed by banks in provisioning against future asset impairments.
De exemplu, recapitalizarea băncilor a reprezentat o protecție împotriva deprecierii activelor, dar o mare parte a protecției furnizate de capital a fost absorbită de bănci pentru a constitui provizioane pentru viitoare deprecieri ale activelor.
Banks have already taken steps to address the problem of impaired assets.
Băncile au luat deja măsuri în vederea soluționării problemei activelor depreciate.
They have recorded substantial write-downs in asset values [3], taken steps to limit remaining losses by reclassification of assets within their balance sheets and gradually put additional capital aside to strengthen their solvency positions.
Acestea au contabilizat deprecieri substanțiale ale valorii activelor [3], au întreprins măsuri de limitare a pierderilor rămase prin reclasificarea activelor în cadrul bilanțurilor lor și, treptat, au pus deoparte capital suplimentar pentru a-și consolida solvabilitatea.
However, the problem has not been resolved to a sufficient degree and the unexpected depth of the economic slowdown now suggests a further and more extensive deterioration in credit quality of bank assets.
Cu toate acestea, problema nu a fost soluționată în mod satisfăcător și amploarea neașteptată a încetinirii economice indică acum o deteriorare continuă și mai accentuată a calității de credit a activelor bancare.
Asset relief would directly address the issue of uncertainty regarding the quality of bank balance sheets and therefore help to revive confidence in the sector.
Salvarea activelor ar soluționa direct problema incertitudinii cu privire la calitatea bilanțurilor bancare și, prin urmare, ar contribui la recăpătarea încrederii în sectorul bancar.
It could also help to avoid the risk of repeated rounds of recapitalisation of banks as the extent of asset impairment increases amid a deteriorating situation in the real economy.
Ar putea, de asemenea, contribui la evitarea riscului unor runde repetate de recapitalizare a băncilor în contextul accentuării deprecierii activelor pe fondul deteriorării situației în ceea ce privește economia reală.
On this basis, several EEA States are actively considering relief for impaired bank assets as a complement to other measures.
Din acest motiv, pe lângă alte măsuri, mai multe state SEE iau serios în considerare salvarea activelor bancare depreciate.
Longer-term considerations: A return to viability in the banking sector and sustainability of public finances
Considerații pe termen mai lung: recăpătarea viabilității sectorului bancar și sustenabilitatea finanțelor publice
Asset-relief measures must be designed and implemented in the manner that most effectively achieves the immediate objectives of safeguarding financial stability and underpinning bank lending.
Măsurile de salvare a activelor trebuie elaborate și puse în aplicare în așa fel încât să ducă la realizarea cât mai eficace a obiectivelor imediate de salvgardare a stabilității financiare și de sprijinire a activității de creditare a băncilor.
An important issue to be addressed in this context is ensuring an adequate participation in the asset-relief measures by setting appropriate pricing and conditions and through mandatory participation if deemed necessary.
Un aspect important care trebuie abordat în acest context este asigurarea unei participări adecvate la măsurile de salvare a activelor prin stabilirea unor prețuri și condiții adecvate și printr-o participare obligatorie, dacă este considerată necesară.
However, the focus in designing and implementing asset-relief measures should not be limited to these immediate objectives.
Cu toate acestea, elaborarea și punerea în aplicare a măsurilor de salvare a activelor nu ar trebui să se concentreze exclusiv pe aceste obiective imediate.
It is essential that longer-term considerations are also taken into account.
Este esențial să se țină cont și de considerațiile pe termen mai lung.
If asset-relief measures are not carried out in such a way as to ring-fence the danger of serious distortions of competition among banks (both within EFTA States and on a cross-border basis) in compliance with the EFTA Surveillance Authority’s State Aid Guidelines, including where necessary the restructuring of beneficiaries, the outcome will be a structurally weaker EEA banking sector with negative implications for productive potential in the broader economy.
În cazul în care măsurile de salvare a activelor nu sunt aplicate astfel încât să izoleze pericolul unor denaturări grave ale concurenței între bănci (atât în cadrul statelor AELS, cât și la nivel transfrontalier), în conformitate cu Orientările privind ajutoarele de stat ale Autorității AELS de Supraveghere, recurgându-se inclusiv la restructurarea beneficiarilor, atunci când este necesar, rezultatul va fi un sector bancar SEE mai slab din punct de vedere structural, ceea ce va avea implicații negative asupra potențialului productiv al economiei globale.
Furthermore, it could lead to a recurrent need for government intervention in the sector, implying a progressively heavier burden on public finances.
În plus, acest lucru ar putea duce la necesitatea recurentă a intervenției guvernamentale în sector, implicând o povară tot mai mare pentru finanțele publice.
Such risks are serious given the likely scale of state exposure.
Astfel de riscuri sunt grave, având în vedere amploarea probabilă a expunerii statului.
In order to limit the risk of such longer-term damage, government intervention in the banking sector should be appropriately targeted and accompanied by behavioural safeguards that align the incentives of banks with those of public policy.
Pentru a limita riscul unui astfel de prejudiciu care se poate produce pe termen mai lung, intervenția guvernamentală în sectorul bancar ar trebui direcționată corespunzător și ar trebui însoțită de garanții comportamentale care să alinieze stimulentele acordate băncilor la obiectivele de politică publică.
These measures should form part of an overall effort to restore the viability of the banking sector, based on necessary restructuring.
Aceste măsuri ar trebui să facă parte dintr-un efort global de restabilire a viabilității sectorului bancar, bazat pe restructurările necesare.
The need for restructuring in the banking sector as a counterpart of government support is discussed in more detail in the context of State aid rules later in Sections 5 and 6.
Necesitatea restructurărilor în sectorul bancar ca și contrapartidă pentru sprijinul guvernamental este analizată mai detaliat în contextul normelor în materie de ajutoare de stat, în secțiunile 5 și 6.
In considering the design and implementation of asset-relief measures, it is also essential that EFTA States take account of the budgetary context.
La elaborarea și punerea în aplicare a măsurilor de salvare a activelor, este esențial, de asemenea, ca statele AELS să ia în considerare contextul bugetar.
Estimates of total expected asset write-downs suggest that the budgetary costs — actual, contingent or both — of asset relief could be substantial — both in absolute terms and relative to GDP in EFTA States.
Estimările deprecierilor totale prognozate ale valorii activelor sugerează faptul că, în ceea ce privește salvarea activelor, costurile bugetare ale statelor AELS – reale, eventuale sau ambele categorii – ar putea fi semnificative, atât în termeni absoluți, cât și prin raportare la PIB.
Government support through asset relief (and other measures) should not be on such a scale that it raises concern about the sustainability of public finances such as over-indebtedness or financing problems.
Sprijinul guvernamental sub formă de salvare a activelor (și alte măsuri) nu ar trebui să aibă o asemenea amploare încât să constituite motive de îngrijorare cu privire la sustenabilitatea finanțelor publice, cum ar fi supraîndatorarea sau probleme de finanțare.
Such considerations are particularly important in the current context of widening budget deficits, rising public debt levels and challenges facing sovereign bond issuance.
Astfel de considerații sunt deosebit de importante în contextul actual al adâncirii deficitelor bugetare, al creșterii nivelurilor îndatorării publice și al provocărilor cu care se confruntă emiterea de obligațiuni de stat.