natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Whilst opening the market to competition, EFTA States considered that public service broadcasting ought to be maintained, as a way to ensure the coverage of a number of areas and the satisfaction of needs and public policy objectives that would otherwise not necessarily be fulfilled to the optimal extent.
Concomitent cu liberalizarea pieței, statele AELS au considerat că serviciile publice de radiodifuziune trebuie păstrate pentru a garanta acoperirea unor domenii variate și a asigura răspunsul la nevoile și la obiectivele de interes public, care altfel nu ar fi fost neapărat satisfăcute la un nivel optim.
At the same time, the increased competition, together with the presence of State-funded operators, has also led to growing concerns for a level playing field, which have been brought to the Authority’s attention by private operators.
În același timp, intensificarea concurenței, precum și prezența operatorilor finanțați de către stat au contribuit, de asemenea, la creșterea îngrijorărilor legate de condițiile de concurență echitabile, care au fost aduse în atenția autorității de către operatorii privați.
The complaints allege infringements of Articles 59 and 61 of the EEA Agreement in relation to public funding of public service broadcasters.
Plângerile se referă la pretinse încălcări ale articolelor 59 și 61 din Acordul privind SEE cu privire la finanțarea publică a organismelor publice de radiodifuziune.
The previous Chapter on the application of State aid rules to public service broadcasting of the State Aid Guidelines [2] has first set out the framework governing State funding of public service broadcasting.
Capitolul precedent referitor la aplicarea normelor privind ajutoarele de stat serviciilor publice de radiodifuziune din orientările privind ajutoarele de stat [2] a instaurat mai întâi cadrul de finanțare a serviciului public de radiodifuziune de către stat.
It has served as a good basis for the Authority to handle cases in the field of financing of public service broadcasters.
Acesta a servit drept o bază adecvată pentru a permite autorității să examineze cazuri în domeniul finanțării serviciilor publice de radiodifuziune.
In the meantime, technological changes have fundamentally altered the broadcasting and audiovisual markets.
Între timp, progresul tehnologic a modificat în mod fundamental piețele de audiovizual și radiodifuziune.
There has been a multiplication of distribution platforms and technologies, such as digital television, IPTV, mobile TV and video on demand.
S-au multiplicat platformele de distribuție și tehnologiile, precum televiziunea digitală, televiziunea pe bază de protocol internet (IPTV), televiziunea mobilă și vizionarea la cerere.
This has led to an increase in competition with new players, such as network operators and internet companies, entering the market.
Acest lucru a condus la sporirea concurenței cu noii actori care au intrat pe piață, precum operatorii de rețea și societățile furnizoare de servicii internet.
Technological developments have also allowed the emergence of new media services such as online information services and non-linear or on-demand services.
Progresele tehnologice au permis, de asemenea, apariția unor noi servicii media, precum serviciile de informații electronice și serviciile neliniare sau la cerere.
The provision of audiovisual services is converging, with consumers being increasingly able to obtain multiple services on a single platform or device or to obtain any given service on multiple platforms or devices.
Furnizarea serviciilor audiovizuale este un proces convergent, consumatorii putând să obțină din ce în ce mai mult servicii multiple cu ajutorul unui dispozitiv sau al unei platforme unice sau să obțină orice serviciu pe platforme sau dispozitive multiple.
The increasing variety of options for consumers to access media content has led to the multiplication of audiovisual services offered and the fragmentation of audiences.
Varietatea din ce în ce mai mare de opțiuni pentru consumatori privind accesarea conținutului media a dus la creșterea numărului serviciilor audiovizuale oferite și la fragmentarea audienței.
New technologies have enabled improved consumer participation.
Noile tehnologii au permis o îmbunătățire a participării consumatorilor.
The traditional passive consumption model has been gradually turning into active participation and control over content by consumers.
Modelul tradițional de consumator pasiv s-a transformat treptat într-o participare activă și într-un control al conținutului de către consumatori.
In order to keep up with the new challenges, both public and private broadcasters have been diversifying their activities, moving to new distribution platforms and expanding the range of their services.
Pentru a ține pasul cu noile provocări, organismele de radiodifuziune atât din sectorul public, cât și din sectorul privat și-au diversificat activitățile, evoluând progresiv către noi platforme de distribuție și extinzând gama serviciilor pe care le oferă.
Most recently, this diversification of the publicly funded activities of public service broadcasters (such as online content, special interest channels) prompted a number of complaints by other market players also including publishers.
Recent, această diversificare a activităților cu finanțare publică a organismelor publice de radiodifuziune (precum conținutul electronic, posturile de interes special) a determinat înregistrarea unui număr de plângeri din partea altor actori de pe piață, inclusiv din partea unor editori.
In the 2003 Altmark judgment [3], the Court of Justice of the European Union (hereinafter referred to as the Court of Justice) defined the conditions under which public service compensation does not constitute State aid.
În hotărârea sa din cauza Altmark [3] din 2003, Curtea Europeană de Justiție (denumită în continuare Curtea de Justiție) a precizat condițiile în care compensațiile pentru obligația de serviciu public nu constituie ajutor de stat.
In 2005, the Authority adopted a new Chapter on State aid in the form of public service compensation [4] and included it into its State Aid Guidelines.
În 2005, autoritatea a adoptat un nou capitol privind ajutoarele de stat sub formă de compensații pentru obligația de serviciu public [4], pe care l-a inclus în orientările sale privind ajutoarele de stat.
Moreover, in 2006, the Commission Decision 2005/842/EC of 28 November 2005 on the application of Article 86(2) of the EC Treaty to State aid in the form of public service compensation granted to certain undertakings entrusted with the operation of services of general economic interest [5] was incorporated into the EEA Agreement as Act referred to at point 1h of Annex XV to the EEA Agreement, as adapted by Protocol 1 thereto (hereinafter referred to as Decision 2005/842/EC) [6].
În plus, în 2006, Decizia Comisiei 2005/842/CE din 28 noiembrie 2005 privind aplicarea articolului 86 alineatul (2) din Tratatul CE la ajutorul de stat, sub forma compensației pentru obligația de serviciu public [5], acordat anumitor întreprinderi cărora le-a fost încredințată prestarea unui serviciu de interes economic general a fost încorporată în Acordul privind SEE ca actul menționat la punctul 1h din anexa XV la Acordul privind SEE, astfel cum a fost adaptat prin Protocolul 1 (denumită în continuare Decizia 2005/842/CE) [6].
The EFTA States are currently in the process of incorporation of Directive 2007/65/EC (Audiovisual Media Services Directive) [7], extending the scope of the EEA-wide audiovisual regulation to emerging media services.
În prezent, statele AELS sunt în curs de a încorpora Directiva 2007/65/CE (Directiva serviciilor media audiovizuale) [7], extinzând astfel sfera de aplicare a reglementării din domeniul audiovizualului, aplicabile pe întreg teritoriul SEE, la noile servicii media.
These changes in the market and in the legal environment have called for an update to the Chapter on the application of State aid rules to public service broadcasting.
Aceste schimbări de pe piață și din cadrul legislativ au impus o actualizare a capitolului referitor la aplicarea normelor privind ajutoarele de stat serviciilor publice de radiodifuziune.
The 2005 State Aid Action Plan [8] announced that the European Commission (hereinafter referred to as the Commission) would ‘revisit its Communication on the application of State aid rules to public service broadcasting. Notably with the development of new digital technologies and of internet-based services, new issues have arisen regarding the scope of public service activities’.
Planul de acțiune din 2005 [8] privind ajutoarele de stat al Comisiei Europene (denumită în continuare Comisia) a anunțat „reevaluarea, de către Comisie, a Comunicării sale cu privire la aplicarea normelor privind ajutoarele de stat serviciilor publice de radiodifuziune. În special odată cu dezvoltarea noilor tehnologii digitale și a serviciilor legate de internet au apărut noi aspecte privind domeniul de aplicare al activităților legate de serviciul public”.
It clarifies the principles followed by the Authority in the application of Articles 61 and 59(2) of the EEA Agreement to the public funding of audiovisual services in the broadcasting sector [10], taking into account recent market and legal developments.
Acesta clarifică principiile urmate de autoritate în aplicarea articolelor 61 și 59 alineatul (2) din Acordul privind SEE în materie de finanțare publică a serviciilor audiovizuale din sectorul radiodifuziunii [10], având în vedere recentele evoluții ale pieței și ale cadrului juridic.
The present Chapter is without prejudice to the application of the internal market rules and fundamental freedoms in the field of broadcasting.
Prezentul capitol nu aduce atingere aplicării normelor legate de piața internă și libertăților fundamentale în domeniul radiodifuziunii.
The role of public service broadcasting
Rolul serviciului public de radiodifuziune
Public service broadcasting, although having a clear economic relevance, is not comparable to a public service in any other economic sector.
Serviciul public de radiodifuziune, cu toate că are o importanță economică evidentă, nu este comparabil cu niciun serviciu public desfășurat în alte sectoare economice.
There is no other service that at the same time has access to such a wide sector of the population, provides it with so much information and content, and by doing so conveys and influences both individual and public opinion.
Nu există niciun alt serviciu care, în același timp, să dispună de acces la un segment de populație atât de vast, să ofere acestuia un volum atât de mare de informații și conținut, precum și să transmită și să influențeze astfel atât opiniile individuale, cât și opinia publică.
Furthermore, broadcasting is generally perceived as a very reliable source of information and represents, for a not inconsiderable proportion of the population, the main source of information.
În plus, radiodifuziunea este, în general, percepută drept o sursă de informații fiabilă și reprezintă principala sursă de informare pentru o parte considerabilă a populației.
It thus enriches public debate and ultimately can ensure that all citizens participate to a fair degree in public life.
Astfel, aceasta îmbogățește dezbaterile publice și, în ultimă instanță, poate asigura tuturor cetățenilor participarea într-o măsură echitabilă la viața publică.
In this connection, safeguards for the independence of broadcasting are of key importance, in line with the general principle of freedom of expression as embodied in Article 10 of the European Convention on Human Rights, a general principle of law the respect of which is ensured by the Court of Justice [11].
În acest sens, garanțiile privind independența serviciului de radiodifuziune sunt de o importanță deosebită, în conformitate cu principiul libertății de expresie, astfel cum este consacrat în articolul 10 din Convenția Europeană a Drepturilor Omului, un principiu general de drept a cărui respectare este asigurată de Curtea de Justiție [11].
The role of the public service [12] in general is recognised by the EEA Agreement, in particular in Article 59(2), which reads as follows:
Rolul serviciului public [12] în general este recunoscut de Acordul privind SEE, în special prin articolul 59 alineatul (2), care are următorul cuprins:
‘Undertakings entrusted with the operation of services of general economic interest or having the character of a revenue-producing monopoly shall be subject to the rules contained in this Agreement, in particular to the rules on competition, in so far as the application of such rules does not obstruct the performance, in law or in fact, of the particular tasks assigned to them. The development of trade must not be affected to such an extent as would be contrary to the interests of the Contracting Parties.’
„Întreprinderile care au sarcina de a gestiona serviciile de interes economic general sau care prezintă caracter de monopol fiscal se supun normelor prezentului acord, și în special, normelor de concurență, în măsura în care aplicarea acestor norme nu împiedică, în drept sau în fapt, îndeplinirea misiunii speciale care le-a fost încredințată. Dezvoltarea schimburilor comerciale nu trebuie să fie afectată într-o măsură care ar fi contrară intereselor părților contractante.”
The importance of public service broadcasting for social, democratic and cultural life was reaffirmed in the Act referred to at point 33 of Annex XI to the EEA Agreement (Resolution of the Council and of the Representatives of the Governments of the Member States, meeting within the Council of 25 January 1999 concerning public service broadcasting) [13], as adapted by Protocol 1 thereto (hereinafter referred to as the Resolution concerning public service broadcasting) [14].
Importanța serviciului public de radiodifuziune pentru viața socială, democratică și culturală a fost reafirmată în actul menționat la punctul 33 din anexa XI la Acordul privind SEE (Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului din 25 ianuarie 1999 privind serviciul public de radiodifuziune) [13], astfel cum a fost adaptată de Protocolul 1 (denumită în continuare Rezoluția privind serviciul public de radiodifuziune) [14].
As underlined by the Resolution concerning public service broadcasting ‘broad public access, without discrimination and on the basis of equal opportunities, to various channels and services is a necessary precondition for fulfilling the special obligation of public service broadcasting’.
După cum se subliniază în rezoluție: „accesul larg al publicului la diferite posturi și servicii, fără discriminare și pe baza egalității de șanse, constituie o condiție prealabilă necesară pentru îndeplinirea obligației speciale de serviciu public de radiodifuziune”.
Moreover, public service broadcasting needs to ‘benefit from technological progress’, bring ‘the public the benefits of the new audiovisual and information services and the new technologies’ and to undertake ‘the development and diversification of activities in the digital age’.
În plus, serviciul public de radiodifuziune trebuie „să beneficieze de progresul tehnologic”, să ofere „publicului avantajele noilor servicii audiovizuale și de informare și ale noilor tehnologii” și să se implice în „dezvoltarea și diversificarea activităților în era digitală”.
Finally, ‘public service broadcasting must be able to continue to provide a wide range of programming in accordance with its remit as defined by the Member States in order to address society as a whole; in this context it is legitimate for public service broadcasting to seek to reach wide audiences’.
În cele din urmă, „serviciul public de radiodifuziune trebuie să fie în măsură să continue furnizarea unei game largi de programe, în conformitate cu misiunea sa, astfel cum a fost definită de către statele membre, pentru a se adresa societății în ansamblul său; în acest context, eforturile serviciului public de radiodifuziune de atragere a unui public cât mai larg sunt legitime.”
Such measures may include, among others, ‘measures aimed at enhancing diversity of the media, including through public service broadcasting’ [16].
Astfel de măsuri pot include, printre altele, „măsuri care să vizeze sporirea diversității mass-mediei, inclusiv prin serviciul public de radiodifuziune” [16].
These values of public broadcasting are equally important in the rapidly changing new media environment.
Aceste valori ale radiodifuziunii publice sunt importante în egală măsură în noul cadru media, aflat într-un proces de schimbare rapidă.
This has also been highlighted in the recommendations of the Council of Europe concerning media pluralism and diversity of media content [17], and the remit of public service media in the information society [18].
Acest principiu a fost subliniat, de asemenea, în Recomandările Consiliului Europei privind pluralismul și diversitatea conținutului mediatic [17] și misiunea serviciului public în domeniul mass-media în societatea informațională [18].
The latter recommendation calls upon the members of the Council of Europe to ‘guarantee public service media (…) in a transparent and accountable manner’ and to ‘enable public service media to respond fully and effectively to the challenges of the information society, respecting the public/private dual structure of the European electronic media landscape and paying attention to market and competition questions’.
Această ultimă recomandare cere membrilor Consiliului Europei să „garanteze mijloace publice de informare în masă […] într-un mod transparent și responsabil” și „să permită mijloacelor publice de informare în masă să răspundă pe deplin și eficient la provocările societății informaționale, respectând structura duală public/privat a peisajului media electronic european și acordând atenție aspectelor legate de piață și concurență”.
At the same time and notwithstanding the above, it must be noted that commercial broadcasters, of whom a number are subject to public service requirements, also play a significant role in achieving the objectives of the Resolution concerning public service broadcasting to the extent that they contribute to pluralism, enrich cultural and political debate and widen the choice of programmes.
În același timp și fără a aduce atingere celor menționate anterior, trebuie notat faptul că organismele private de radiodifuziune, dintre care un anumit număr sunt supuse unor obligații de serviciu public, participă în mod semnificativ, de asemenea, la realizarea obiectivelor Rezoluției privind serviciul public de radiodifuziune, în măsura în care contribuie la garantarea pluralismului, la îmbogățirea dezbaterilor culturale și politice și la extinderea gamei de programe.
Moreover, newspaper publishers and other print media are also important guarantors of an objectively informed public and of democracy.
Mai mult, editorii de ziare sau de alte materiale media pe suport de hârtie sunt, de asemenea, garanți importanți ai informării obiective a publicului și ai democrației.
Given that these operators are now competing with broadcasters on the internet, all these commercial media providers are concerned by the potential negative effects that State aid to public service broadcasters could have on the development of new business models.
Dat fiind faptul că acești operatori se află în prezent în concurență pe internet cu operatorii de radiodifuziune, toți acești distribuitori comerciali de conținut media sunt îngrijorați de potențialele efecte negative pe care ajutoarele de stat acordate organismelor publice de radiodifuziune le-ar putea avea asupra dezvoltării noilor modele economice.
As recalled by the Directive 2007/65/EC (Audiovisual Media Services Directive), ‘the coexistence of private and public audiovisual media service providers is a feature which distinguishes the European audiovisual media market.’ Indeed, it is in the common interest to maintain a plurality of balanced public and private media offer also in the current dynamic media environment.
Astfel cum s-a reamintit în Directiva 2007/65/CE (Directiva serviciilor media audiovizuale) „coexistența furnizorilor privați și publici de servicii mass-media audiovizuale este o trăsătură care distinge piața europeană a audiovizualului”. Într-adevăr, este în interesul comun să se mențină o pluralitate a ofertei echilibrate de servicii media publice și private, inclusiv în contextul dinamic în care se găsește piața media.
The legal context
Contextul juridic
The application of State aid rules to public service broadcasting has to take into account a wide number of different elements.
Aplicarea normelor privind ajutoarele de stat pentru un serviciu public de radiodifuziune trebuie să ia în considerare o serie de elemente diferite.
The State aid assessment is based on Article 61 of the EEA Agreement on State aid and Article 59(2) of the EEA Agreement on the application of the rules of the EEA Agreement and the competition rules, in particular, to services of general economic interest.
Evaluarea ajutoarelor de stat de bazează pe articolul 61 din Acordul privind SEE privind ajutorul de stat și articolul 59 alineatul (2) din Acordul privind SEE privind aplicarea normelor Acordului privind SEE și, în special, a normelor de concurență, în materie de servicii de interes economic general.
Protocol 3 to the Agreement on the Establishment of a Surveillance Authority and of a Court of Justice (hereinafter referred to as Protocol 3) established the rules of procedure in State aid cases.
Protocolul 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție (denumit în continuare Protocolul 3) stabilește normele de procedură în cazurile privind ajutoarele de stat.
The EEA Agreement does not contain a provision similar to Article 167 of the Treaty on the Functioning of the European Union (hereinafter referred to as TFEU) (ex Article 151 of the EC Treaty) concerning culture or a ‘cultural exemption’ for aid to promote culture similar to that contained in Article 107(3)(d) TFEU (ex Article 87(3)(d) of the EC Treaty).
Acordul privind SEE nu conține o dispoziție similară articolului 167 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare TFUE) (fostul articol 151 din Tratatul CE) cu privire la cultură sau o „derogare culturală” pentru ajutoarele destinate să promoveze cultura, similară celei prevăzute la articolul 107 alineatul (3) litera (d) din TFUE [fostul articol 87 alineatul (3) litera (d) din Tratatul CE].
However, this does not mean that an exemption for such measures is excluded.
Totuși, aceasta nu înseamnă că o derogare pentru astfel de măsuri este exclusă.
As accepted by the Authority in previous cases, such support measures might be approved on cultural grounds on the basis of Article 61(3)(c) of the EEA Agreement [19].
După cum s-a întâmplat deja în cazuri precedente, autoritatea poate aproba astfel de măsuri de sprijin din motive culturale, pe baza articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE [19].
The regulatory framework concerning ‘audiovisual media services’ is coordinated at European level by the Directive 2007/65/EC (Audiovisual Media Services Directive).
Cadrul de reglementare privind „serviciile media audiovizuale” este coordonat la nivel european prin Directiva 2007/65/CE (Directiva serviciilor media audiovizuale).