natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, the instrument should specify at least the precise nature, scope and duration of the public service obligations imposed and the identity of undertakings concerned, and the costs to be borne by the undertaking concerned.
Cu toate acestea, instrumentul trebuie să precizeze cel puțin natura exactă, domeniul de aplicare și durata obligațiilor de serviciu public impuse și identitatea întreprinderilor în cauză, precum și costurile care trebuie suportate de întreprinderea în cauză.
In particular, given that Member States enjoy a wide discretion in defining the scope of an SGEI, the Commission recognised in the above two decisions that to the extent that the provision of a ubiquitous broadband infrastructure would be open to all other network providers and would remedy a market failure and would provide connectivity to all users in the regions concerned, the Member State concerned had not committed a manifest error in considering that the provision of such a service fell within the notion of an SGEI.
În special, având în vedere faptul că statele membre beneficiază de o marjă largă de decizie în definirea domeniului de aplicare a unui SIEG, Comisia a recunoscut în cele două decizii de mai sus că, în măsura în care asigurarea unei infrastructuri universale în bandă largă ar fi accesibilă tuturor celorlalți furnizori de rețea, ar remedia disfuncționalitățile pieței și ar asigura conectivitate pentru toți utilizatorii din regiunile în cauză, statul membru respectiv nu a comis o eroare evidentă considerând că furnizarea unui astfel de serviciu se încadra în sfera noțiunii de SIEG.
See Commission Decision N 284/05 — Ireland, ‘Regional Broadband Programme: Metropolitan Area Networks (“MANs”), phases II and III ’, at paragraphs 23, 37-40.
A se vedea Decizia N 284/05 a Comisiei – Irlanda, Program regional privind banda largă: rețele din zonele metropolitane (Metropolitan Area Networks – MANs), fazele II și III, punctele 23, 37-40.
In that case the Commission considered that the support given for the roll-out and operation of Metropolitan Area Networks (MANs) in a number of towns in Ireland was not a compensation for an SGEI on the ground that notified measure resembled more a private-public-partnership than an entrustment and implementation of an SGEI.
În acest caz, Comisia a considerat că sprijinul acordat pentru dezvoltarea și operarea rețelelor din zonele metropolitane în mai multe orașe din Irlanda nu reprezenta o compensație pentru un SIEG, deoarece măsura notificată părea mai mult un parteneriat public-privat decât încredințarea unei sarcini și punerea în aplicare a unui SIEG.
See also Decision N 890/06 — France, Aide du Sicoval pour un réseau de très haut débit.
A se vedea, de asemenea, Decizia N 890/06 a Comisiei – Franța, Aide du Sicoval pour un réseau de très haut débit.
In that case, the Commission pointed out that the notified measure concerned support for the provision of broadband connectivity only for business parks and public sector organisations in a part of Toulouse, excluding the residential sector.
În acest caz, Comisia a arătat că măsura notificată prevedea un sprijin pentru furnizarea de conectivitate în bandă largă doar pentru parcuri comerciale și organizații din sectorul public într-o zonă a orașului Toulouse, sectorul rezidențial fiind exclus.
Moreover, the project was covering only a part of the region.
În plus, proiectul acoperea doar a parte a regiunii.
Accordingly, the Commission found that this was not an SGEI on the grounds that the notified measure did not aim to serve the citizens′ interests, but those of the business sector.
Prin urmare, Comisia a constatat că acesta nu era un SIEG, deoarece măsura notificată nu urmărea să servească interesele cetățenilor, ci pe cele ale sectorului comercial.
See Case T-289/03 BUPA and Others v Commission [2008] ECR II-741, paragraph 165, and Case T-106/95 FFSA and Others v Commission [1997] ECR II-229, paragraph 99.
A se vedea cauza T-289/03, BUPA și alții/Comisia, Rep., 2008, p. II-741, punctul 165, și cauza T-106/95, FFSA și alții/Comisia, Rec., 1997, p. II-229, punctul 99.
See also paragraph 14 of the Commission Communication on services of general interest in Europe (OJ C 17, 19.1.2001, p. 4).
A se vedea și punctul 14 din Comunicarea Comisiei privind serviciile de interes general în Europa (JO C 17, 19.1.2001, p. 4).
See Case T-442/03 SIC v Commission [2008] ECR II-1161, paragraph 195; Case T-289/03 BUPA and Others v Commission, op.cit., paragraph 166, and Case T-17/02 Fred Olsen v Commission, op.cit., paragraph 216.
A se vedea cauza T-442/03, SIC/Comisia, Rep., 2008, p. II-1161, punctul 195; cauza T-289/03, BUPA și alții/Comisia, op.cit., punctul 166, și cauza T-17/02, Fred Olsen/Comisia, op.cit., punctul 216.
According to paragraph 22 of the Commission Communication on services of general interest in Europe, ‘Member States’ freedom to define [services of general economic interest] means that Member States are primarily responsible for defining what they regard as [such] services (…) on the basis of the specific features of the activities. This definition can only be subject to control for manifest error’.
Conform punctului 22 din Comunicarea Comisiei privind serviciile de interes general în Europa, „libertatea definirii [serviciilor de interes economic general] a statelor membre înseamnă că acestea sunt primele responsabile de definirea a ceea ce ele consideră a fi [astfel de] servicii […] pe baza caracteristicilor specifice ale activităților. Această definiție poate fi limitată doar de un control pentru a verifica dacă nu există o eroare evidentă”.
This implies that the general interest objective pursued by the public authorities cannot simply be that of development of certain economic activities or economic areas as foreseen in Article 61(3)(c).
Aceasta implică faptul că obiectivul de interes general urmărit de autoritățile publice nu poate fi doar acela de a dezvolta anumite activități economice sau anumite regiuni economice, astfel cum se prevede la articolul 61 alineatul (3) litera (c).
See Commission Decision N 381/04 — France, Projet de réseau de télécommunications haut débit des Pyrénées-Atlantiques, paragraph 53, and Commission Decision N 382/04 — France, Mise en place d'une infrastructure haut débit sur le territoire de la région Limousin (DORSAL).
A se vedea Decizia N 381/04 a Comisiei – Franța, Projet de réseau de télécommunications haut débit des Pyrénées-Atlantiques, punctul 53, și Decizia N 382/04 a Comisiei – Franța, Mise en place d’une infrastructure haut débit sur le territoire de la région Limousin (DORSAL).
In this respect, the networks to be taken into consideration for assessing the need for an SGEI should be always of comparable architecture, namely either basic broadband or NGA networks.
În această privință, rețelele care urmează să fie luate în considerare pentru evaluarea necesității unui SIEG trebuie să aibă întotdeauna o structură comparabilă, și anume fie bandă largă de bază, fie rețele NGA.
In this regard, investment efforts planned by private investors should be such as to guarantee that at least significant progress in terms of coverage will be made within the 3-year time period, with completion of the planned investment foreseen within a reasonable time frame thereafter (depending on the specificities of each area and of each project).
În această privință, eforturile în domeniul investițiilor planificate de investitorii privați trebuie să poată garanta că, în termen de trei ani, se vor face cel puțin progrese semnificative din punct de vedere al acoperirii, cu realizarea investițiilor planificate prevăzute într-un interval ulterior rezonabil (în funcție de caracteristicile specifice ale fiecărei zone și ale fiecărui proiect).
In the absence of such reasons, even a marginal review by the Authority on the basis of both the first Altmark condition and Article 59(2) of the EEA Agreement with respect to the existence of a manifest error by the EFTA State in the context of its discretion would not be possible, Case T-289/03 BUPA and Others v Commission, op.cit., paragraph 172.
În absența unor astfel de motive, nicio revizuire sumară de către Autoritate în baza atât a primei condiții Altmark, cât și a articolului 59 alineatul (2) din Acordul privind SEE cu privire la existența unei erori evidente a statului AELS în contextul puterii sale discreționare nu ar fi posibilă; cauza T-289/03, BUPA și alții/Comisia, op.cit., punctul 172.
A network should be technologically neutral and thus enable access seekers to use any of the available technologies to provide services to end users.
O rețea trebuie să fie neutră din punct de vedere tehnologic și, astfel, să permită solicitanților de acces utilizarea oricărei tehnologii disponibile în vederea furnizării de servicii utilizatorilor finali.
Although such a requirement may be of limited application in relation to the deployment of an ADSL network infrastructure, this may not be the case in relation to a NGA fibre-based network where operators may use different fibre technologies to provide services to end-users (i.e. point-to-point or G-PON).
Cu toate că o astfel de cerință poate avea o aplicare limitată în ceea ce privește dezvoltarea infrastructurii unei rețele ADSL, situația poate fi diferită în ceea ce privește o rețea NGA, pe bază de fibră optică, în cazul căreia operatorii pot utiliza diferite tehnologii din domeniul fibrelor pentru a furniza servicii utilizatorilor finali (și anume, punct-la-punct sau G-PON).
For example, an ADSL network should provide bitstream and full unbundling, whereas a NGA fibre-based network should provide at least access to dark fibre, bitstream, and if a FTTC network is being deployed, access to sub-loop unbundling.
De exemplu, o rețea ADSL trebuie să furnizeze bitstream și acces necondiționat, în timp ce o rețea NGA pe bază de fibră optică trebuie să furnizeze cel puțin acces la fibra neagră, bitstream și, în cazul în care se dezvoltă o rețea FTTC, acces la subbucla locală.
This limitation is justified by the fact that, once a broadband network providing universal connectivity has been deployed, the market forces are normally sufficient to provide communication services to all users at a competitive price.
Această limitare se justifică prin faptul că, odată ce o rețea în bandă largă care furnizează conectivitate universală a fost dezvoltată, forțele pieței sunt, în mod normal, suficiente pentru a oferi servicii de comunicații pentru toți utilizatorii la prețuri competitive.
Such safeguards may include, in particular, an obligation of accounting separation, and may also include the setting up of a structurally and legally separate entity from the vertically integrated operator.
Astfel de garanții pot include, în special, o obligație de separare contabilă, precum și înființarea unei entități distincte, din punct de vedere structural și juridic, de operatorul integrat vertical.
Such entity should have sole responsibility for complying with and delivering the SGEI mission assigned to it.
O astfel de entitate trebuie să fie singura responsabilă de respectarea și îndeplinirea misiunii de SIEG care i-a fost încredințată.
It is for EFTA States to devise given the particularities of each case the most appropriate methodology to ensure that the compensation granted will only cover the costs of serving the SGEI mission in the non-profitable areas.
Date fiind particularitățile fiecărui caz, statele AELS trebuie să conceapă metodologia cea mai adecvată pentru a se asigura că suma compensatorie acordată va acoperi doar costurile de îndeplinire a misiunii de SIEG în zonele neprofitabile.
For instance, the compensation granted could be based on a comparison between revenues accruing from the commercial exploitation of the infrastructure in the profitable areas and the revenues accruing from the commercial exploitation in the non-profitable areas.
De exemplu, compensația acordată se poate baza pe o comparație între veniturile rezultate din exploatarea comercială a infrastructurii în zonele profitabile și veniturile rezultate din exploatarea comercială a infrastructurii în zonele neprofitabile.
Any excess profits, that is profits beyond the average industry return on capital for deploying a given broadband infrastructure, could be assigned to the financing of the SGEI in the non-profitable areas with the remainder being the subject of the financial compensation granted.
Orice profit suplimentar, respectiv profiturile care depășesc rentabilitatea medie a capitalului din sector pentru dezvoltarea unei anumite infrastructuri în bandă largă, poate fi alocat pentru finanțarea SIEG în zonele neprofitabile, restul făcând obiectul compensației financiare acordate.
See also Chapter on state aid in the form of public service compensation of the Authority’s State Aid Guidelines, OJ L 109, 26.4.2007, p. 44 and EEA Supplement No 20, 26.4.2007, p. 1, also available on the Authority’s website http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/state_aid_guidelines/partvi-stateaidintheformofpublicservicecompensation.pdf
A se vedea și capitolul privind ajutoarele de stat sub forma compensației pentru obligația de serviciu public din Orientările Autorității privind ajutoarele de stat, JO 109, 26.4.2007, p. 44 și Suplimentul SEE nr. 20, 26.4.2007, p. 1, disponibile și pe site-ul Autorității http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/state_aid_guidelines/partvi-stateaidintheformofpublicservicecompensation.pdf
It should be recalled that according to Article 107(3)(a) TFEU, corresponding to Article 61(3)(a) of the EEA Agreement ‘aid to promote the economic development of areas where the standard of living is abnormally low or where there is serious underemployment’ may also be considered to be compatible with the functioning of the EEA Agreement.
Trebuie reamintit că, în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE, „ajutoarele destinate să favorizeze dezvoltarea economică a regiunilor în care nivelul de trai este anormal de scăzut sau în care există un grad de ocupare a forței de muncă extrem de scăzut” pot fi considerate, de asemenea, compatibile cu funcționarea Acordului privind SEE.
OJ L 54, 28.2.2008, p. 1 and EEA Supplement No 11, 28.2.2008, p. 1.
JO L 54, 28.2.2008, p. 1 și Suplimentul SEE nr. 11, 28.2.2008, p. 1.
‘Guidelines on national regional aid for 2007-2013’ ( OJ C 54, 4.3.2006, p. 13).
Orientări privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013 (JO C 54, 4.3.2006, p. 13).
Moreover, although the aid granted was in some cases confined to ‘assisted areas’ and it could also have been qualified as aid for initial investment within the meaning of the abovementioned Guidelines, often the aid intensity could exceed the ceiling allowed for regional aid in such areas.
În plus, deși ajutorul acordat s-a limitat, în unele cazuri, la „zone asistate” și ar fi putut să se califice, de asemenea, ca ajutor pentru investiții inițiale în sensul orientărilor menționate mai sus, intensitatea ajutorului putea depăși adesea plafonul autorizat pentru ajutorul regional în astfel de regiuni.
See for instance, Commission Decision N 508/08 — United Kingdom, ‘Provision of remote Broadband services in Northern Ireland’, Commission Decision N 201/06 — Greece, ‘Broadband access development in underserved areas’, and Commission Decision N 118/06 — Latvia, ‘Development of broadband communications networks in rural areas’.
A se vedea, de exemplu, Decizia N 508/08 a Comisiei – Regatul Unit, Furnizarea de servicii în bandă largă în Irlanda de Nord, Decizia N 201/06 a Comisiei – Grecia, Dezvoltarea accesului în bandă largă în zonele insuficient deservite, și Decizia N 118/06 a Comisiei – Letonia, Dezvoltarea rețelelor de comunicații în bandă largă în zonele rurale.
See for instance Commission Decision N 201/06 — Greece, ‘Broadband access development in underserved areas’.
A se vedea, de exemplu, Decizia N 201/06 a Comisiei – Grecia, Dezvoltarea accesului în bandă largă în regiunile insuficient deservite.
See for instance Commission Decision N 118/06 — Latvia, ‘Development of broadband communication networks in rural areas’.
A se vedea, de exemplu, Decizia N 118/06 a Comisiei – Letonia, Dezvoltarea rețelelor de comunicații în bandă largă în zonele rurale.
See Commission Decision of 19 July 2006 on the measure No C 35/05 (ex N 59/05) which the Netherlands are planning to implement concerning a broadband infrastructure in Appingedam (OJ L 86, 27.3.2007, p. 1).
A se vedea Decizia privind măsura C 35/05 (ex N 59/05) a Comisiei din 19 iulie 2006, pe care Țările de Jos intenționează să o pună în aplicare în cadrul dezvoltării unei infrastructuri în bandă largă în Appingedam (JO L 86, 27.3.2007, p. 1).
The case involved the deployment of a passive network (i.e. ducts and fibre) that would be owned by the municipality, while the active layer (i.e. the management and operation of the network) would be tendered to a private-sector wholesale operator that would have to offer wholesale access services to other service providers.
Cazul presupunea dezvoltarea unei rețele pasive (și anume conducte și fibră optică) care urma să fie deținută de către municipalitate, în timp ce nivelul activ (și anume gestionarea și operarea rețelei) urma să fie atribuit prin licitație unui operator cu ridicata din sectorul privat, care ar fi trebuit să presteze servicii de acces cu ridicata altor furnizori de servicii.
In its Decision, the Commission noted that the Dutch broadband market was a fast-moving market in which providers of electronic communications services, including cable operators and Internet Service Providers, were in the process of introducing very high capacity broadband services without any state support.
În decizia sa, Comisia a observat că piața olandeză de bandă largă era o piață în rapidă expansiune, în care furnizorii de servicii de comunicații electronice, inclusiv operatorii de cablu și furnizorii de servicii de internet, se aflau într-un proces de introducere a serviciilor în bandă largă de foarte mare capacitate fără sprijin din partea statului.
The situation in Appingedam was no different from the rest of the Dutch broadband market.
Situația din Appingedam nu era diferită de cea din restul pieței olandeze de bandă largă.
Both the fixed-line incumbent and a cable operator were already offering ‘triple play services’ in Appingedam (telephony, broadband and digital/analogue TV) and both operators had the technical capabilities to further increase the bandwidth capacity of their networks.
Atât operatorul tradițional de telefonie fixă, cât și un operator de cablu ofereau deja „servicii triple play” în Appingedam (telefonie, bandă largă și televiziune digitală/analogică) și ambii operatori aveau posibilitatea tehnică de a crește în continuare lărgimea de bandă a propriilor rețele.
As mentioned in paragraph 4, it should be recalled that broadband access is to date regulated ex ante in all EFTA States.
Astfel cum se menționează la punctul 4, trebuie reamintit faptul că, în prezent, accesul în bandă largă este reglementat ex ante în toate țările AELS.
In its Decision N 131/05 — United Kingdom, ‘FibreSpeed Broadband Project Wales’, the Commission had to assess whether the financial support given by the Welsh authorities for the construction of an open, carrier-neutral, fibre-optic network linking 14 business parks could still be declared compatible even if the target locations were already served by the incumbent network operator, who provided price regulated leased lines.
În Decizia sa N 131/05 – Regatul Unit, Proiectul de bandă largă FibreSpeed în Țara Galilor, Comisia a fost nevoită să evalueze dacă sprijinul financiar acordat de autoritățile galeze pentru construcția unei rețele de fibră optică deschise și neutre în privința operatorului între 14 parcuri de afaceri putea fi declarat compatibil, chiar dacă locațiile vizate erau deservite deja de operatorul tradițional de rețea, care furniza linii închiriate la preț reglementat.
The Commission found that the leased lines offer by the incumbent operator was very expensive, almost unaffordable for SMEs.
Comisia a constatat că liniile închiriate oferite de operatorul tradițional erau foarte scumpe, aproape inaccesibile pentru IMM-uri.
The targeted business parks could not either get symmetrical ADSL services beyond 2 Mbps because of their distance from the incumbent’s telephone exchanges.
Ca urmare a distanței față de liniile telefonice ale operatorului tradițional, parcurile de afaceri vizate nu puteau obține nici servicii ADSL simetrice cu viteza mai mare de 2 Mbps.
Moreover, the incumbent was not making available its ducts and dark fibre to third parties.
În plus, operatorul tradițional nu permitea accesul părților terțe la conducte și fibra neagră.
Therefore, the presence of the incumbent in the targeted areas could not guarantee affordable high speed Internet services to SMEs.
Prin urmare, prezența operatorului tradițional în zonele vizate nu putea garanta servicii convenabile de internet de mare viteză din punct de vedere financiar pentru IMM-uri.
There was no prospect that third parties would build an alternative infrastructure to provide high speed services to the business parks in question.
Nu exista perspectiva ca părți terțe să construiască o infrastructură alternativă pentru a furniza servicii de mare viteză parcurilor de afaceri în cauză.
See also Commission Decision N 890/06 — France, Aide du Sicoval pour un réseau de très haut débit and Commission Decision N 284/05 — Ireland, ‘Regional Broadband Programme: Metropolitan Area Networks (“MANs”), phases II and III ’.
A se vedea, de asemenea, Decizia N 890/06 a Comisiei – Franța, Aide du Sicoval pour un réseau de très haut débit și Decizia N 284/05 a Comisiei – Irlanda, Program regional privind banda largă: rețele din zonele metropolitane (Metropolitan Area Networks –„MANs”), fazele II și III.
See for instance, Commission Decision N 473/07 — Italy, ‘Broadband connection for Alto Adige’, Commission Decision N 570/07 — Germany, ‘Broadband in rural areas of Baden-Württemberg’, Commission Decision N 131/05 — United Kingdom, ‘FibreSpeed Broadband Project Wales’, Commission Decision N 284/05 — Ireland, ‘Regional Broadband Programme: Metropolitan Area Networks (“MANs”), phases II and III ’, Commission Decision N 118/06 — Latvia, ‘Development of broadband communication networks in rural areas’, and Commission Decision N 157/06 — United Kingdom, ‘South Yorkshire Digital Region Broadband Project’.
A se vedea, de exemplu, Decizia N 473/07 a Comisiei – Italia, Conexiune în bandă largă pentru Alto Adige, Decizia N 570/07 a Comisiei – Germania, Bandă largă în zonele rurale din Baden-Württemberg, Decizia N 131/05 a Comisiei – Regatul Unit, Proiectul de bandă largă FibreSpeed în Țara Galilor, Decizia N 284/05 a Comisiei – Irlanda, Program regional privind banda largă: rețele din zonele metropolitane (Metropolitan Area Networks – „MANs”), fazele II și III, Decizia N 118/06 a Comisiei – Letonia, Dezvoltarea rețelelor de comunicații în bandă largă în zonele rurale și Decizia N 157/06 a Comisiei – Regatul Unit, Proiectul digital pentru bandă largă în regiunea South Yorkshire.
See for instance Commission Decision N 222/06 — Italy, ‘Aid to bridge the digital divide in Sardinia’, Commission Decision N 398/05 — Hungary, ‘Development Tax Benefit for Broadband’, and Commission Decision N 264/06 — Italy, ‘Broadband for rural Tuscany’.
A se vedea, de exemplu, Decizia N 222/06 a Comisiei – Italia, Ajutor pentru reducerea decalajului digital în Sardinia, Decizia N 398/05 a Comisiei – Ungaria, Facilitatea fiscală pentru dezvoltarea serviciilor de telecomunicații în bandă largă și Decizia N 264/06 a Comisiei – Italia, Bandă largă în zona rurală din Toscana.
Normally within the framework of the procedure provided for in Article 1(2) of Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement.
În mod normal, în cadrul procedurii prevăzute la articolul 1 alineatul (2) din partea I din Protocolul 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție.