natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Authority considers that traditional black areas, that is areas where current broadband services are being delivered by competing broadband infrastructures (xDSL and cable networks), are areas in which existing network operators should have the incentives to upgrade their current traditional broadband networks to very fast NGA networks to which they could migrate their existing customers.
Autoritatea consideră că zonele negre tradiționale, și anume zonele în care serviciile existente în bandă largă sunt furnizate de infrastructuri în bandă largă concurente (xDSL și rețele de cablu), sunt zone în care operatorii de rețea existenți ar trebui să își modernizeze rețelele tradiționale în bandă largă, transformându-le în rețele NGA foarte rapide, către care își pot transfera clienții existenți.
In such areas no further state intervention should in principle be necessary.
În astfel de zone, nicio intervenție suplimentară a statului nu ar trebui, în principiu, să fie necesară.
However, an EFTA State can rebut such an argument by showing that existing basic broadband operators do not plan to invest in NGA networks in the coming 3 years by demonstrating for instance that the historical pattern of the investments made by the existing network investors over the last years in upgrading their broadband infrastructures to provide higher speeds in response to users′ demands was not satisfactory.
Cu toate acestea, un stat AELS poate respinge un astfel de argument, evidențiind faptul că operatorii existenți în bandă largă de bază nu au intenția de a face investiții în rețele NGA în următorii trei ani, și demonstrând, de exemplu, că modelul tradițional al investițiilor făcute de investitorii existenți în ultimii ani pentru modernizarea infrastructurii în bandă largă, în scopul asigurării de viteze superioare, ca răspuns la cererile utilizatorilor, a fost nesatisfăcător.
In such cases, state support for the deployment of NGA networks would be subject to the detailed analysis at paragraph 73 and to the fulfilment of the set of conditions discussed in more detail in Section 3.4.5.
În astfel de cazuri, sprijinul de stat pentru dezvoltarea de rețele NGA va fi supus analizei detaliate de la punctul 73 și va depinde de îndeplinirea unui set de condiții examinate mai detaliat la secțiunea 3.4.5.
As with the policy followed with respect to basic broadband deployment, State aid in favour of NGA network deployment may constitute an appropriate and justified instrument, provided that a number of fundamental conditions are complied with.
Ca și în cazul politicii urmate în ceea ce privește dezvoltarea infrastructurii în bandă largă de bază, ajutoarele de stat în favoarea dezvoltării unei rețele NGA pot constitui un instrument adecvat și justificat, cu condiția respectării mai multor condiții fundamentale.
With the exception of white NGA areas which are also white areas with regards to basic broadband (where no additional requirements are needed), the Authority considers that, in addition to the safeguards set out in Section 2.3.3 and in particular in paragraph 49 (detailed mapping exercise and coverage analysis, open tender process, best economic offer, technological neutrality, use of existing infrastructure, mandated wholesale open access, benchmarking exercise and claw-back mechanism), the following conditions need also to be met:
Cu excepția zonelor NGA albe, care sunt zone albe și în ceea ce privește banda largă de bază (unde nu sunt necesare cerințe suplimentare), Autoritatea consideră că, pe lângă garanțiile descrise la secțiunea 2.3.3, în special la punctul 49 (exercițiu detaliat de cartografiere și analiză a acoperirii, procedură de licitație deschisă, oferta cea mai avantajoasă din punct de vedere economic, neutralitate tehnologică, utilizarea infrastructurii existente, acces deschis cu ridicata autorizat, exercițiu de comparare și mecanism de recuperare), este necesară, de asemenea, îndeplinirea următoarelor condiții:
In exchange for receiving state support, the beneficiary should be required to provide third parties with effective wholesale access for at least 7 years.
În schimbul sprijinului de stat, beneficiarul trebuie să furnizeze părților terțe acces cu ridicata efectiv timp de cel puțin șapte ani.
In particular, the access obligation imposed should also include the right to use ducts or street cabinets in order to allow third parties to have access to passive and not only active infrastructure.
Obligația de acces impusă trebuie să includă, în special, dreptul de utilizare al conductelor sau al cutiilor exterioare pentru echipament, pentru a permite astfel părților terțe să aibă acces și la infrastructura pasivă, nu doar la cea activă.
This is without prejudice to any similar regulatory obligations that may be imposed by the NRA in the specific market concerned in order to foster effective competition or measures adopted after the expiry of that period [71].
Această dispoziție nu aduce atingere obligațiilor de reglementare similare care pot fi impuse de ANR pe piața specifică în cauză pentru a încuraja concurența efectivă sau măsurilor adoptate după expirarea perioadei respective [71].
An ‘open access’ obligation is all the more crucial in order to deal with the temporary substitution between the services offered by existing ADSL operators and those offered by future NGA network operators.
O obligație de „acces deschis” este cu atât mai importantă în ceea ce privește substituirea temporară între serviciile oferite de operatorii existenți de rețele ADSL și cele oferite de viitorii operatori de rețele NGA.
An open access obligation will ensure that ADSL operators can migrate their customers to a NGA network as soon as a subsidised network is in place and thus start planning their own future investments without suffering any real competitive handicap.
O obligație de acces deschis va asigura posibilitatea ca operatorii ADSL să își transfere clienții către o rețea NGA, imediat ce rețeaua subvenționată începe să funcționeze, putând astfel să își planifice investițiile viitoare fără a suferi vreun handicap competitiv real.
Moreover, in setting the conditions for wholesale network access, EFTA States should consult the relevant NRA.
În plus, atunci când stabilesc condițiile pentru accesul cu ridicata la rețea, statele AELS trebuie să consulte autoritățile naționale de reglementare relevante.
NRAs are expected in the future to continue either to regulate ex ante or to monitor very closely the competitive conditions of the overall broadband market and impose where appropriate the necessary remedies provided by the applicable regulatory framework.
Se așteaptă ca, în viitor, autoritățile naționale de reglementare să continue fie să reglementeze ex ante, fie să monitorizeze îndeaproape condițiile concurențiale ale pieței generale de bandă largă și să impună, acolo unde este cazul, remediile necesare prevăzute de cadrul de reglementare aplicabil.
Thus, by requiring that access conditions should be approved or set by the NRA under the applicable EEA rules, EFTA States will ensure that, if not uniform, at least very similar access conditions will apply throughout all broadband markets identified by the NRA concerned.
Astfel, atunci când solicită aprobarea sau stabilirea de către ANR a condițiilor de acces în conformitate cu normele aplicabile în SEE, statele AELS se vor asigura că în toate piețele de bandă largă identificate de autoritățile naționale de reglementare în cauză se aplică condiții de acces dacă nu uniforme, cel puțin foarte asemănătoare.
In addition, whatever the type of the NGA network architecture that will benefit from State aid, it should support effective and full unbundling and satisfy all different types of network access that operators may seek (including but not limited to access to ducts, fibre and bitstream).
În plus, oricare ar fi tipul arhitecturii rețelei NGA care va beneficia de ajutor de stat, aceasta trebuie să susțină accesul efectiv și necondiționat și să furnizeze toate tipurile de acces la rețea pe care l-ar putea dori operatorii (inclusiv, dar nu numai, acces la conducte, fibre și bitstream).
In this respect, it should be noted that ‘multiple fibre’ architecture allows full independence between access seekers to provide high-speed broadband offers and is therefore conducive to long-term sustainable competition.
În această privință, trebuie remarcat faptul că arhitectura cu „fibre multiple” permite solicitanților de acces independență deplină în furnizarea de acces în bandă largă de mare viteză, facilitând, prin urmare, concurența durabilă pe termen lung.
In addition, the deployment of NGA networks based on multiple fibre lines supports both ‘point-to-point’ and ‘point-to-multipoint’ topologies and is therefore technology neutral.
În plus, dezvoltarea de rețele NGA pe bază de linii de fibre multiple susține atât topologia „punct-la-punct”, cât și cea „punct-la-multipunct” și, prin urmare, este neutră din punct de vedere tehnologic.
This Chapter will be applied from the first day following its adoption.
Prezentul capitol se va aplica începând cu ziua următoare datei adoptării.
The Authority will review the present Chapter in line with future revisions of the corresponding ‘Communication from the Commission — Community Guidelines for the application of State aid rules in relation to rapid deployment of broadband networks’ by the Commission.
Autoritatea va reexamina prezentul capitol în conformitate cu modificările ulterioare ale documentului corespunzător, Comunicarea Comisiei – Orientări comunitare pentru aplicarea normelor privind ajutorul de stat în cazul dezvoltării rapide a rețelelor în bandă largă, de către Comisie.
This Chapter corresponds to the Communication from the Commission — Community Guidelines for the application of State aid rules in relation to rapid deployment of broadband networks (OJ C 235, 30.9.2009, p. 7).
Acest capitol corespunde Comunicării Comisiei – Orientări comunitare pentru aplicarea normelor privind ajutorul de stat în cazul dezvoltării rapide a rețelelor în bandă largă (JO C 235, 30.9.2009, p. 7).
See for instance i2010 — A European Information Society for growth and employment (COM(2005) 229 final), 1 June 2005, eEurope 2005: An information society for all (COM(2002) 263 final), Bridging the broadband gap (COM(2006) 129).
A se vedea, de exemplu „i2010 – O societate informațională europeană pentru creștere și ocuparea forței de muncă” [COM(2005) 229 final], 1 iunie 2005, „eEurope 2005: O societate informațională pentru toți” [COM(2002) 263 final], „Reducerea decalajelor de acces la conexiunea în bandă largă” [COM(2006) 129].
During the past decade, information and communications technologies have become accessible and affordable for the general public.
În ultimul deceniu, tehnologiile informației și comunicațiilor au devenit accesibile și convenabile ca preț pentru marele public.
The term ‘digital divide’ is most commonly used to define the gap between those individuals and communities that have access to the information technologies and those that do not.
Termenul „decalaj digital” este utilizat, de obicei, pentru a desemna disparitățile între persoanele și comunitățile care beneficiază și cele care nu beneficiază de acces la tehnologiile informației.
Although there are several reasons for this ‘digital divide’, the most important is the lack of an adequate broadband infrastructure.
Deși există mai multe cauze ale acestui „decalaj digital”, cea mai importantă își are originea în lipsa unei infrastructuri adecvate în bandă largă.
Looking at the regional dimension, the degree of urbanisation is an important factor for access to and use of ICT.
Din perspectivă regională, gradul de urbanizare este un factor important pentru accesul și utilizarea TIC.
Internet penetration remains thus much lower in thinly populated areas throughout the European Economic Area.
Astfel, penetrarea internetului rămâne mult mai scăzută în zonele slab populate de pe teritoriul Uniunii Europene.
See Act referred to at point 5cl of Annex XI to the EEA Agreement (Directive 2002/21/EC of the European Parliament and of the Council of 7 March 2002 on a common regulatory framework for electronic communications networks and services (Framework Directive) (OJ L 108, 24.4.2002, p. 33)), Act referred to at point 5ck of Annex XI to the EEA Agreement (Directive 2002/20/EC of the European Parliament and of the Council of 7 March 2002 on the authorisation of electronic communications networks and services, (Authorisation Directive) (OJ L 108, 24.4.2002, p. 21)) and Act referred to at point 5cj of Annex XI to the EEA Agreement (Directive 2002/19/EC of the European Parliament and of the Council of 7 March 2002 on access to, and interconnection of, electronic communications networks and associated facilities (Access Directive) (OJ L 108, 24.4.2002, p. 7)), as adapted to EEA Agreement by Protocol 1 thereto.
A se vedea actul menționat la punctul 5cl din anexa XI la Acordul privind SEE [Directiva 2002/21/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind un cadru de reglementare comun pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice (Directivă-cadru) (JO L 108, 24.4.2002, p. 33)], actul menționat la punctul 5ck din anexa XI la Acordul privind SEE [Directiva 2002/20/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind autorizarea rețelelor și serviciilor de comunicații electronice (Directiva privind autorizarea) (JO L 108, p. 24.4.2002, p. 21)] și actul menționat la punctul 5cj din anexa XI la Acordul privind SEE [Directiva 2002/19/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind accesul la rețelele de comunicații electronice și la infrastructura asociată, precum și interconectarea acestora (Directiva privind accesul) (JO L 108, 24.4.2002, p. 7)], astfel cum au fost adaptate la Acordul privind SEE prin Protocolul 1.
See decision of the Norwegian Post and Telecommunications Authority of 3 April 2009 on the designation of undertakings with significant market power and imposing specific obligations in the market for wholesale broadband access (market 5); decision of Post and Telecom Administration no 8/2008 dated 18 April 2008 on the designation of undertakings with significant market power and imposition of obligations in the market for wholesale broadband access in Iceland and decision of the Office for Communications of 16 December 2009 concerning sector specific regulation on the wholesale market for broadband access in Liechtenstein.
A se vedea decizia Autorității norvegiene pentru poștă și telecomunicații din 3 aprilie 2009 privind desemnarea întreprinderilor cu putere de piață semnificativă și impunerea unor obligații specifice pe piața accesului în bandă largă cu ridicata (piața 5); decizia Administrației pentru poștă și telecomunicații nr. 8/2008 din data de 18 aprilie 2008 privind desemnarea întreprinderilor cu putere de piață semnificativă și impunerea unor obligații pe piața a accesului în bandă largă cu ridicata din Islanda și decizia Oficiului pentru comunicații din 16 decembrie 2009 privind reglementări specifice sectorului pentru piața accesului în bandă largă cu ridicata din Liechtenstein.
For the purpose of this document NGA networks refers to wired access networks which consist wholly or in part of optical elements and which are capable of delivering broadband access services with enhanced characteristics (such as higher throughput) as compared to those provided over existing copper networks (see also below footnote 58).
În sensul prezentului document, rețelele NGA sunt rețele de acces prin cablu, care sunt formate integral sau parțial din elemente optice și care sunt capabile să asigure servicii de acces în bandă largă cu capacități sporite (de exemplu, o rată mai mare de transfer), în comparație cu cele furnizate prin rețelele existente, pe bază de cabluri de cupru (a se vedea, de asemenea, nota de subsol 58 de mai jos).
See Commission’s draft Recommendation on regulated access to Next Generation Access Networks (NGA), athttp://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/doc/library/public_consult/nga/dr_recomm_nga.pdf and European Regulators Group Statement on the development of NGA Access, ERG (08) 68, at http://www.erg.eu.int/doc/publications/erg_08_68_statement_on_nga_devolopment_081211.pdf
A se vedea proiectul de Recomandare a Comisiei privind accesul reglementat la rețelele de acces de generație următoare (NGA), disponibil la adresa: http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/doc/library/public_consult/nga/dr_recomm_nga.pdfși declarația Grupului autorităților europene de reglementare privind dezvoltarea accesului la NGA, ERG (08) 68, disponibilă la adresa: http://www.erg.eu.int/doc/publications/erg_08_68_statement_on_nga_devolopment_081211.pdf.
For a list of all Commission’s decisions taken under the state aid rules in the broadband field, see http://ec.europa.eu/competition/sectors/telecommunications/broadband_decisions.pdf
O listă a tuturor deciziilor Comisiei adoptate în temeiul normelor privind ajutoarele de stat în domeniul comunicațiilor în bandă largă este disponibilă la următoarea adresă: http://ec.europa.eu/competition/sectors/telecommunications/broadband_decisions.pdf.
See also Section 2.2.1 on the application of the market economy investor principle.
A se vedea și secțiunea 2.2.1 de mai jos privind aplicarea principiului investitorului în economia de piață.
See Commission Decision of 30 May 2007 in Case NN 24/07 — Czech Republic, Prague Municipal Wireless Network.
A se vedea Decizia Comisiei din 30 mai 2007 în cazul NN 24/07 – Republica Cehă, Rețeaua wireless a municipiului Praga.
The term ‘investors’ denotes undertakings or electronic communications network operators that invest in the construction and deployment of broadband infrastructure.
Termenul „investitori” se referă la întreprinderile și/sau operatorii rețelelor de comunicații electronice care investesc în construcția și dezvoltarea infrastructurii în bandă largă.
The Commission has only approved one case of a measure that did not involve an open tender but which involved a tax credit scheme to support the roll-out of broadband in underserved areas of Hungary, see Decision N 398/05 — Hungary, Development of Tax Benefit for Broadband.
Comisia a aprobat un singur caz privind o măsură care nu implica o licitație deschisă, ci presupunea o schemă de credit fiscal menită să sprijine extinderea benzii largi în zone insuficient deservite din Ungaria, a se vedea Decizia N 398/05 – Ungaria, Facilitatea fiscală pentru dezvoltarea serviciilor de telecomunicații în bandă largă.
See for instance, Commission Decision N 570/07 — Germany, ‘Broadband in rural areas of Baden-Württemberg’; Decision N 157/06 — United Kingdom, ‘South Yorkshire Digital Region Broadband Project’; Decision N 262/06 — Italy, ‘Broadband for rural Tuscany’; Decision N 201/06 — Greece, ‘Broadband access development in underserved territories’; and Decision N 131/05 — United Kingdom, ‘Fibre Speed Broadband Project Wales’.
A se vedea, de exemplu, Decizia N 570/07 a Comisiei – Germania, Bandă largă în zonele rurale din Baden-Württemberg; Decizia N 157/06 a Comisiei – Regatul Unit, Proiectul digital pentru bandă largă în regiunea South Yorkshire; Decizia N 262/06 a Comisiei – Italia, Bandă largă în zona rurală din Toscana; Decizia N 201/06 a Comisiei – Grecia, Dezvoltarea accesului în bandă largă în regiunile insuficient deservite; și Decizia N 131/05 a Comisiei – Regatul Unit, Proiectul de bandă largă FibreSpeed în Țara Galilor.
Residential users, although also beneficiaries of such measures, are not however subject to the state aid rules since they are neither undertakings nor economic operators within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.
Utilizatorii rezidențiali, deși sunt, de asemenea, beneficiari ai unor astfel de măsuri, nu fac obiectul normelor privind ajutoarele de stat, deoarece nu sunt nici întreprinderi, nici operatori economici în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE.
See Commission Decision N 266/08 — Germany, ‘Broadband in rural areas of Bayern’.
A se vedea Decizia N 266/08 a Comisiei – Germania, Bandă largă în zonele rurale din Bavaria.
See Commission Decision N 237/08 — Germany, ‘Broadband support in Niedersachsen’.
A se vedea Decizia N 237/08 a Comisiei – Germania, Sprijin pentru infrastructura în bandă largă în landul Niedersachsen.
Case C-303/88 Italy v Commission [1991] ECR I-1433, at paragraphs 20-22.
Cauza C-303/88, Italia/Comisia, Rec., 1991, p. I-1433, punctele 20-22.
Commission Decision of 11 December 2007 in Case C 53/2006 Citynet Amsterdam — investment by the city of Amsterdam in a fibre-to-the-home (FTTH) network, OJ L 247, 16.9.2008, p. 27.
Decizia Comisiei din 11 decembrie 2007 în cazul C 53/2006 Citynet Amsterdam – Ajutor de stat acordat de către municipalitatea orașului Amsterdam, în vederea unei investiții într-o rețea de fibră optică de tip FTTH (fibre-to-the-home) (JO L 247, 16.9.2008, p. 27).
The case concerned the construction of a ‘Fibre-to-the-Home’ (FTTH) broadband access network connecting 37000 households in Amsterdam, which were already served by several competing broadband networks.
Cazul privea construcția unei rețele de acces în bandă largă de tip FTTH („fibre-to-the-home”), la care urmau să se conecteze 37000 de gospodării din Amsterdam, deservite deja de câteva rețele concurente în bandă largă.
The Amsterdam municipality had decided to invest in the passive layer of the network together with two private investors and five housing corporations.
Municipalitatea din Amsterdam a decis să investească în partea pasivă a rețelei împreună cu doi investitori privați și cinci societăți pentru locuințe sociale.
The passive infrastructure was owned and managed by a separate entity of which the Amsterdam municipality owned one third of its shares, two other private investors (ING Real Estate and Reggefiber) another third, while housing corporations owned the remaining third.
Infrastructura pasivă era deținută și gestionată de o entitate separată, ale cărei acțiuni erau deținute în proporție de o treime de municipalitatea din Amsterdam, o treime de doi alți investitori privați („ING Real Estate” și „Reggefiber”), ultima treime aflându-se în proprietatea societăților pentru locuințe sociale.
According to the case-law, undertakings entrusted with the operation of services of general economic interest must have been assigned that task by an act of a public authority.
În conformitate cu jurisprudența, întreprinderilor cărora le-a fost încredințată prestarea serviciilor de interes economic general trebuie să fi fost investite cu această misiune printr-o decizie a unei autorități publice.
In this respect, a service of general economic interest may be entrusted to an operator through the grant of a public service concession; see Joined Cases T-204/97 and T-270/97 EPAC v Commission [2000] ECR II-2267, paragraph 126 and Case T-17/02 Fred Olsen v Commission [2005] ECR II-2031, paragraphs 186, 188-189.
În acest sens, un serviciu de interes economic general poate fi încredințat unui operator prin intermediul unei concesiuni de servicii publice; a se vedea cauzele conexate T-204/97 și T-270/97, EPAC/Comisia, Rec., 2000, p. II-2267, punctul 126 și T-17/02, Fred Olsen/Comisia, Rec., 2005, p. II-2031, punctele 186, 188-189.
See Commission Decision N 381/04 — France, Projet de réseau de télécommunications haut débit des Pyrénées-Atlantiques, and Commission Decision N 382/04 — France, Mise en place d'une infrastructure haut débit sur le territoire de la région Limousin (DORSAL).
A se vedea Decizia N 381/04 a Comisiei – Franța, Projet de réseau de télécommunications haut débit des Pyrénées-Atlantiques, și Decizia N 382/04 a Comisiei – Franța, Mise en place d’une infrastructure haut débit sur le territoire de la région Limousin (DORSAL).
Although reference is made in this Chapter to a public service ‘concession’, the form of the contractual instrument chosen for the award of a public service mission or SGEI may vary from one EFTA State to another.
Cu toate că în acest capitol se face referire la o „concesiune” de servicii publice, forma instrumentului contractual ales pentru încredințarea unei misiuni de serviciu public sau de SIEG poate să difere de la un stat AELS la altul.