natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The purpose of this definition is to avoid any confusion by making clear which animals are being referred to when the terms ‘dairy herd’, ‘dairy cows’ or ‘heifers’ are used subsequently in the specification.
Este vorba despre „totalitatea vacilor de lapte și a junincilor de reînnoire a șeptelului prezente în exploatație”, fiind clar că „vacile de lapte sunt animalele în lactație și animalele în repaus mamar”, iar „junincile sunt animalele aflate între înțărcare și prima lor fătare.” Această definiție are scopul de a stabili în mod clar la ce animale se face referire atunci când sunt utilizați termenii „șeptel de vaci de lapte”, „vaci de lapte” și „juninci” în restul caietului de sarcini, pentru a se evita orice confuzie.
It is proposed that the following provision be introduced:
Se propune introducerea următoarei dispoziții:
‘As from 1 January 2015 the heifers are also given harvested fodder from the geographical area. The heifers are present on the holding at least a month before they start to lactate and are, from then on, given feed that complies with the provisions of the specification for lactating dairy cows’ feed’.
„Începând din 1 ianuarie 2015, nutrețurile recoltate și distribuite junincilor provin, de asemenea, din aria geografică delimitată. Junincile sunt prezente în exploatație cu cel puțin o lună înainte de a intra în lactație, iar hrana lor respectă dispozițiile prevăzute în caietul de sarcini actual pentru hrana vacilor de lapte aflate în lactație.”
This measure aims to strengthen the link between the dairy herd’s (including the heifers’) feed and the region, and to enable the animals’ feed to be controlled (in particular by avoiding any transfer of fodder between dairy cows and heifers).
Obiectivul acestei măsuri este consolidarea legăturii cu teritoriul cu ajutorul hranei șeptelului de vaci de lapte (în acesta fiind incluse și junincile) și facilitarea controlului privind hrana animalelor (mai exact, se evită transferurile de nutrețuri între vacile de lapte și juninci).
The time limit for applying this measure has been extended as the required measures may take a long time to put in place before feed autonomy is achieved, such as a change of practice or the reorganisation of land.
Se stabilește un termen limită pentru punerea în aplicare a acestei măsuri. Pentru realizarea autonomiei furajere pot fi necesare acțiuni desfășurate pe perioade îndelungate, precum schimbarea practicilor și modificarea parcelării.
The use of grass as the staple feed is laid down, specified and strengthened in the following provisions: ‘Grazed, wilted, pre-wilted or silaged grass makes up at least 50 % on average of the dairy cows’ annual basic ration expressed as dry matter. Grazed, wilted, pre-wilted or silaged grass makes up at least 30 % of the dairy cows’ daily basic ration expressed as dry matter’.
Rolul ierbii ca element de bază în alimentație este afirmat, specificat și consolidat prin următoarele dispoziții: „Ca medie anuală, iarba păscută, uscată, pălită sau însilozată reprezintă cel puțin 50 % din rația de bază a vacilor de lapte, exprimată în substanță uscată. Zilnic, iarba păscută, uscată, pălită sau însilozată reprezintă cel puțin 30 % din rația de bază a vacilor de lapte, exprimată în substanță uscată.”
The conditions for storing fodder are specified as follows: ‘As from 1 January 2015 the hay intended for the dairy herd’s feed is stored under a permanent shelter in a dry place which is insulated from the ground. Ensilaged fodder is stored on a surface made of concrete or stabilised sand’.
Condițiile de depozitare a nutrețurilor sunt precizate după cum urmează: „Începând din 1 ianuarie 2015, fânul care intră în alimentația șeptelului de vaci de lapte este depozitat într-un adăpost fix, într-un loc uscat și izolat de pământ. Nutrețurile însilozate sunt depozitate pe o suprafață betonată sau stabilizată”.
In the interest of greater clarity, it is specified that the ban on keeping animals permanently in stables applies to the dairy cows only.
Pentru un plus de precizie, se indică faptul că interzicerea stabulației permanente exclusive se referă la vacile de lapte.
The raw materials authorised in supplements given to the dairy cows and the additives authorised are now shown in two separate positive lists for greater clarity.
Materiile prime autorizate în suplimentele distribuite vacilor de lapte și aditivii autorizați fac de acum înainte obiectul a două liste pozitive distincte, pentru un plus de claritate.
The following have been added to the positive list of raw materials authorised in supplements given to the dairy cows: cereal grain products, moist grain maize; oilseed and legume seed products, products derived from legume seeds, by-products from the production of amino acids by fermentation, and ammonium salts.
Lista pozitivă a materiilor prime autorizate în suplimentele distribuite vacilor de lapte este completată cu produsele din boabe de cereale, cu porumbul boabe umed, cu produsele din semințe oleaginoase și de leguminoase, cu subprodusele din semințe de leguminoase, cu subprodusele rezultate din fabricarea aminoacizilor prin fermentare și cu sărurile de amoniu.
The terms ‘protein seeds’, ‘all cattle cake without the addition of urea’, and ‘salt, minerals’ are respectively replaced by the terms ‘legume seeds’, ‘products derived from oilseeds or oil fruits without the addition of urea’ and ‘minerals’.
Sintagmele „semințe de plante proteice”, „toate îngrășămintele fără adaosuri de uree” și „sarea, mineralele” sunt înlocuite de sintagmele „semințele de leguminoase”, „subprodusele din semințe sau fructe oleaginoase, fără adaos de uree” și, respectiv „elementele minerale”.
It is also specified that ears of maize may be preserved dry or moist.
De asemenea, se precizează că știuleții de porumb pot fi conservați fie uscați, fie umezi.
These raw materials have no impact on the quality of the product.
Aceste materii prime nu au impact asupra calității produsului.
The use of caustic soda to treat cereals and products derived from them is prohibited because it is not a traditional practice.
Utilizarea sodei caustice pentru tratarea cerealelor și a subproduselor acestora este interzisă, deoarece nu este o practică tradițională.
The sentence ‘Any additive intended to directly alter the composition of the milk is prohibited’ is replaced by the positive list of additives, which exhaustively specifies the functional categories and groups of authorised additives using the regulatory terminology.
Lista pozitivă a aditivilor se înlocuiește cu fraza: „Este interzis orice aditiv care vizează modificarea directă a compoziției laptelui” și se precizează în mod exhaustiv categoriile și grupele funcționale de aditivi autorizați, cu respectarea terminologiei regulamentare.
The purpose of this amendment is to avoid any ambiguity or differences in interpretation during inspections.
Această modificare vizează evitarea oricărei ambiguități sau interpretări în cadrul controalelor.
A provision banning GMOs in the animals’ feed and a holding’s crops has been added in order to maintain the feed’s traditional character.
Se adaugă o dispoziție care interzice OMG-urile în hrana animalelor și culturile din exploatație, pentru a se menține caracterul tradițional al alimentației.
Lactating dairy cows may be brought into the herd under the following conditions: In a dairy herd the lactating dairy cows purchased from farmers who do not fulfil the conditions for the production of the designation of origin ‘Fourme d’Ambert’ make up at most 10 % of the holding’s total number of lactating dairy cows over that year or at most 1 lactating dairy cow over that year for holdings with fewer than 10 dairy cows.
Introducerea în șeptelul de vaci de lapte a unor vaci de lapte în lactație este posibilă în condițiile următoare: „Într-un șeptel de vaci de lapte, vacile de lapte în lactație cumpărate de la crescători care nu respectă caietul de sarcini al denumirii de origine «Fourme d’Ambert» reprezintă maximum 10 % din efectivul vacilor de lapte în lactație din cadrul exploatației pentru anul în cauză sau maximum 1 vacă de lapte în lactație pentru anul în cauză în cazul exploatațiilor care au mai puțin de 10 vaci de lapte”.
It is specified that ‘the unloading of vehicle tanks into stationary tanks must take place in the geographical area covered by the designation’ in order to facilitate the traceability and monitoring of the milk.
Se precizează că „Golirea cisternelor în rezervoare fixe se realizează în mod obligatoriu în aria geografică delimitată a denumirii”, pentru a se consolida trasabilitatea laptelui și pentru a se facilita controlul.
It is deemed redundant in view of the provision stating that for this type of production ‘Renneting takes place no later than 16 hours after the first milking.’
În cazul producției de fermă, fraza „se utilizează laptele provenit de la maximum două mulgeri succesive, laptele de la prima mulgere fiind conservat prin refrigerare” se elimină, deoarece este considerată inutilă, având în vedere dispoziția care prevede că, pentru acest tip de producție, „închegarea laptelui are loc la maximum 16 ore de la cea mai veche mulgere”.
Sub-heading IV.5.3 ‘Processing’
Subpunctul IV.5.3 „Prelucrare”
It is specified that the piercing takes place ‘from the fourth day counting from the date of renneting’ instead of ‘from the fourth day following renneting’ in order to avoid any ambiguity during inspections and to reflect current trade practices.
Se precizează că perforarea se realizează din a patra zi începând cu ziua închegării, în loc de a patra zi după închegare, pentru a se evita orice ambiguitate la momentul controlului și în conformitate cu practicile în vigoare în sector.
Heading IV.8 ‘Labelling’
Punctul IV.8 „Etichetare”
The requirement to include the reference ‘appellation d’origine contrôlée’ on the labelling has been deleted and replaced by a requirement to include the European Union’s protected designation of origin symbol, in the interests of legibility and synergy in the provision of information about PDO-registered products.
Obligația de a adăuga pe etichetă mențiunea „appellation d’origine contrôlée” (denumire de origine controlată) este eliminată și este înlocuită de obligația de a utiliza simbolul Uniunii Europene aferent denumirii de origine protejată, în scopuri legate de lizibilitate și de sinergia în comunicarea în legătură cu produsele înregistrate cu DOP.
Heading IV.9 ‘National requirements’
Punctul IV.9 „Cerințele naționale”
In accordance with the abovementioned national reform of the system for monitoring designations of origin, a table has been added which sets out the main points to be checked and the evaluation method to be used.
În conformitate cu reforma națională a sistemului de control privind denumirile de origine menționată anterior, se adaugă un tabel care prezintă principalele aspecte care fac obiectul controalelor și metoda de evaluare aferentă acestora.
Council Regulation (EC) No 510/2006 of 20 March 2006 on the protection of geographical indications and designations of origin for agricultural products and foodstuffs [1]‘FOURME D’AMBERT’
Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului din 20 martie 2006 privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare [1]„FOURME D’AMBERT”
EC No: FR-PDO-0217-010150-6.7.2012
Nr. CE: FR-PDO-0217-010150-6.7.2012
The cheese with the designation of origin ‘Fourme d’Ambert’ is a blue-veined, unpressed, uncooked, fermented, and salted cheese, made from renneted cow’s milk and produced in the form of a cylinder between 17 and 21 cm in height and 12,5 and 14 cm in diameter, weighing from 1,9 to 2,5 kg.
Brânza care beneficiază de denumirea de origine „Fourme d’Ambert” este fabricată din lapte de vacă închegat, are forma unui cilindru cu înălțimea de 17-21 cm și cu diametrul de 12,5-14 cm, o greutate de 1,9-2,5 kg și o pastă care conține mucegai, nepresată, nefiartă, fermentată și sărată.
The cheese has a fat content of at least 50 grams per 100 grams of cheese after total desiccation and the matured cheese must have a dry matter content of at least 50 grams per 100 grams of cheese.
Conținutul de grăsime este de minimum 50 g la 100 g de brânză complet uscată, iar conținutul de substanță uscată nu trebuie să fie mai mic de 50 g la 100 g de brânză maturată.
The designation of origin ‘Fourme d’Ambert’ may not be used for the cheese until the 28th day after renneting.
Brânza poate beneficia de denumirea de origine „Fourme d’Ambert” numai începând din a 28-a zi de la închegarea laptelui.
‘Fourme d’Ambert’ is a cheese which has a bloom on its dry, grey to light-grey coloured rind, where white, yellow and red mould may also be present and which may have a blue sheen.
„Fourme d’Ambert” este o brânză acoperită de o coajă fină, uscată și mucegăită, de culoare gri deschis spre gri, putând prezenta mucegai alb, galben și roșu, precum și reflexe albăstrui.
The inside of the cheese, which is white to cream in colour, shows cracks and evenly distributed blue to green veining.
Pasta de culoare albă până la crem are goluri și o repartiție uniformă a mucegaiului de culoare variabilă, de la albastru până la verde.
A hint of salt and a slight bitterness are accepted.
Sunt acceptate un ușor gust sărat și un ușor gust amar.
Throughout the year, the dairy cows are fed exclusively on fodder from the geographical area covered by the designation.
Pe parcursul întregului an, rația de bază a vacilor de lapte constă exclusiv în nutreț provenit din aria geografică a produsului cu denumire de origine protejată.
The consumption and distribution of brassicas in the form of green fodder is forbidden for all animals present on the holding.
Consumarea și distribuirea cruciferelor sub formă de nutreț verde sunt interzise pentru toate animalele prezente în exploatație.
‘Grazed, wilted, pre-wilted or silaged grass makes up at least 50 % on average of the dairy cows’ annual basic ration expressed as dry matter.
Ca medie anuală, iarba păscută, uscată, pălită sau însilozată reprezintă cel puțin 50 % din rația de bază a vacilor de lapte, exprimată în substanță uscată.
Grazed, wilted, pre-wilted or silaged grass makes up at least 30 % of the dairy cows’ daily basic ration expressed as dry matter.
Zilnic, iarba păscută, uscată, pălită sau însilozată reprezintă cel puțin 30 % din rația de bază a vacilor de lapte, exprimată în substanță uscată.
Outside the grazing period the dairy cows are given at least 3 kg of hay, expressed as dry matter, per cow per day.
În afara perioadei de păscut, vacile de lapte primesc zilnic minimum 3 kg de fân per vacă, exprimate în substanță uscată.
When grass is available, grazing is mandatory for the lactating dairy cows as soon as the weather allows.
În perioada în care iarba este disponibilă, este obligatorie scoaterea la pășune a vacilor de lapte în lactație de îndată ce condițiile meteorologice permit acest lucru.
The minimum duration of grazing is 150 days a year.
Durata păscutului nu poate fi mai mică de 150 de zile pe an.
The dairy herd may be given an average amount of 1800 kg of supplements and additives expressed as dry matter per dairy cow per year.
Utilizarea suplimentelor și a aditivilor este limitată la 1800 kg de substanță uscată pe an pentru fiecare vacă de lapte, în medie pentru totalitatea vacilor de lapte.
Only the raw materials and additives specified in a positive list are authorised in the supplements and additives given to the dairy cows.
În suplimentele și aditivii distribuiți vacilor de lapte sunt autorizați doar materiile prime și aditivii cuprinși într-o listă pozitivă.
Only plants, by-products and supplementary feed derived from non-transgenic products are authorised in the animal feed.
În hrana animalelor sunt autorizate numai produsele vegetale, subprodusele și alimentele complementare obținute din produse care nu sunt transgenice.
The milk is produced and the cheese made, matured and preserved for 28 days from the date of renneting within the geographical area.
Producerea laptelui, fabricarea, maturarea și conservarea brânzeturilor până la împlinirea a 28 de zile de la închegarea laptelui au loc în interiorul ariei geografice delimitate.
Cutting ‘Fourme d’Ambert’ is authorised if it does not completely alter its texture.
Porționarea brânzei „Fourme d’Ambert” este autorizată dacă nu denaturează textura acesteia.
The labelling of ‘Fourme d’Ambert’ must include the designation of origin in characters at least two-thirds the size of the largest characters used on the label and display the European Union PDO symbol.
Etichetarea brânzei „Fourme d’Ambert” se face prin înscrierea denumirii cu caractere de dimensiuni cel puțin egale cu două treimi din dimensiunea celor mai mari caractere care figurează pe etichetă, precum și a simbolului DOP al Uniunii Europene.
It is forbidden to place any qualifier directly next to the designation of origin, with the exception of trademarks or brand names.
Este interzisă prezența oricărui calificativ alături de denumirea de origine, cu excepția mărcilor specifice de producție sau comerciale.
The geographical area for ‘Fourme d’Ambert’ comprises the following:
Aria geografică de producție a brânzei „Fourme d’Ambert” cuprinde următorul teritoriu:
Department of Puy-de-Dôme
Departamentul Puy-de-Dôme
Cantons of Ambert, Ardes, Arlanc, Besse-et-Saint-Anastaise, Bourg-Lastic, Courpière, Cunlhat, Herment, Manzat, Montaigut, Olliergues, Pionsat, Pontaumur, Pontgibaud, Rochefort-Montagne, Saint-Amant-Roche-Savine, Saint-Anthème, Saint-Dier-d’Auvergne, Saint-Germain-l’Herm, Saint-Gervais-d’Auvergne, Saint-Rémy-sur-Durolle, Tauves, Thiers, La Tour-d’Auvergne, Viverols: all municipalities.
Cantoanele Ambert, Ardes, Arlanc, Besse-et-Saint-Anastaise, Bourg-Lastic, Courpière, Cunlhat, Herment, Manzat, Montaigut, Olliergues, Pionsat, Pontaumur, Pontgibaud, Rochefort-Montagne, Saint-Amant-Roche-Savine, Saint-Anthème, Saint-Dier-d’Auvergne, Saint-Germain-l’Herm, Saint-Gervais-d’Auvergne, Saint-Rémy-sur-Durolle, Tauves, Thiers, La Tour-d’Auvergne, Viverols: toate comunele.
The municipalities of Aydat, Bansat, Blot-l’Eglise, Bongheat, Chaméane, Champagnat-le-Jeune, Chanat-la-Mouteyre, Chanonat, La Chapelle-sur-Usson, Châteldon, Châtelguyon, Clémensat, Combronde, Courgoul, Cournols, Creste, Durtol, Egliseneuve-des-Liards, Enval, Esteil, Grandeyrolles, Isserteaux, Lachaux, Lisseuil, Ludesse, Manglieu, Mauzun, Menat, Montaigut-le-Blanc, Montmorin, Néronde-sur-Dore, Neuf-Eglise, Olloix, Orcines, Orléat, Paslières, Peschadoires, Peslières, Pignols, Pouzol, Puy-Guillaume, Ris, Romagnat, Saint-Etienne-sur-Usson, Saint-Floret, Saint-Gal-sur-Sioule, Saint-Genès-Champanelle, Saint-Genès-la-Tourette, Saint-Gervazy, Saint-Jean-en-Val, Saint-Jean-Saint-Gervais, Saint-Martin-d’Ollières, Saint-Nectaire, Saint-Pardoux, Saint-Quentin-sur-Sauxillanges, Saint-Rémy-de-Blot, Saint-Sandoux, Saint-Saturnin, Saint-Vincent, Sallèdes, Saulzet-le-Froid, Saurier, Sauxillanges, Sayat, Servant, Sugères, Teilhet, Tourzel-Ronzières, Valz-sous-Châteauneuf, Vernet-la-Varenne, Le Vernet-Sainte-Marguerite, Verrières, Vodable, Volvic.
Comunele Aydat, Bansat, Blot-l’Eglise, Bongheat, Chaméane, Champagnat-le-Jeune, Chanat-la-Mouteyre, Chanonat, La Chapelle-sur-Usson, Châteldon, Châtelguyon, Clémensat, Combronde, Courgoul, Cournols, Creste, Durtol, Egliseneuve-des-Liards, Enval, Esteil, Grandeyrolles, Isserteaux, Lachaux, Lisseuil, Ludesse, Manglieu, Mauzun, Menat, Montaigut-le-Blanc, Montmorin, Néronde-sur-Dore, Neuf-Eglise, Olloix, Orcines, Orléat, Paslières, Peschadoires, Peslières, Pignols, Pouzol, Puy-Guillaume, Ris, Romagnat, Saint-Etienne-sur-Usson, Saint-Floret, Saint-Gal-sur-Sioule, Saint-Genès-Champanelle, Saint-Genès-la-Tourette, Saint-Gervazy, Saint-Jean-en-Val, Saint-Jean-Saint-Gervais, Saint-Martin-d’Ollières, Saint-Nectaire, Saint-Pardoux, Saint-Quentin-sur-Sauxillanges, Saint-Rémy-de-Blot, Saint-Sandoux, Saint-Saturnin, Saint-Vincent, Sallèdes, Saulzet-le-Froid, Saurier, Sauxillanges, Sayat, Servant, Sugères, Teilhet, Tourzel-Ronzières, Valz-sous-Châteauneuf, Vernet-la-Varenne, Le Vernet-Sainte-Marguerite, Verrières, Vodable, Volvic.
Department of Cantal
Departamentul Cantal
Cantons of Allanche, Condat, Murat, Saint-Flour – Nord, Saint-Flour – Sud: all municipalities.
Cantoanele Allanche, Condat, Murat, Saint-Flour – Nord, Saint-Flour – Sud: toate comunele.
Department of the Loire
Departamentul Loire
the municipalities of Chalmazel, La Chamba, La Chambonie, Jeansagnière, Lérigneux, Roche, Saint-Bonnet-le-Courreau, Sauvain.
Comunele Chalmazel, La Chamba, La Chambonie, Jeansagnière, Lérigneux, Roche, Saint-Bonnet-le-Courreau, Sauvain.
The geographical area for ‘Fourme d’Ambert’ is situated in a mountainous region and comprises the following:
Aria geografică a brânzei „Fourme d’Ambert” se află într-o zonă montană și cuprinde:
the area formed by the ‘Hautes Chaumes du Forez’ at the top of the Forez mountains, straddling the departments of Loire and Puy de Dôme.
o zonă formată din pajiștile alpine din Forez, situate pe culmile munților Forez, la granița dintre departamentele Loire și Puy-de-Dôme.
The ‘Hautes Chaumes’ — vast bare stretches on granite bedrock surrounded by mainly coniferous forest slopes — are an area of heavy rainfall (annual average precipitation of more than 1000 mm) subject to continental and oceanic influence (annual average temperatures below 10 °C),
Așezate pe un substrat granitic, pajiștile alpine, care se prezintă sub forma unor vaste întinderi golașe, înconjurate de versanți acoperiți cu păduri de rășinoase, sunt bine irigate (precipitații anuale medii de peste 1000 mm) și sunt supuse unor influențe climatice atât continentale, cât și oceanice (temperaturi medii anuale sub 10 °C).
an area essentially consisting of crystalline and volcanic plateaus interspersed with valleys, which, because of its altitude and steep slopes also has mountainous characteristics, in contrast to the low-altitude and flat Limagne area, which has a clay-limestone substrate and a drier climate.
o zonă constituită în principal din platouri cristaline sau vulcanice, întrerupte de văi cu pereți abrupți, zonă care, datorită altitudinii sau prezenței unor pante abrupte, prezintă și caracteristici montane, spre deosebire de zona numită „Les Limagnes”, aflată la joasă altitudine și caracterizată de un relief plat, cu substrat preponderent argilos și calcaros și de o climă mai uscată.
The geographical area’s altitude and rainy climate particularly favour the growth of grass.
Altitudinea și clima bogată în precipitații creează în aria geografică delimitată un mediu favorabil creșterii ierbii.
The production of this cheese is known to date back to the early Middle ages, as evidenced by a stone sculpture in an old feudal chapel in the middle of the Forez mountains.
Producția de brânză „Fourme d’Ambert” datează cu siguranță din Evul Mediu timpuriu, fapt atestat de o reprezentare sculptată în piatră într-o străveche capelă feudală aflată în inima munților Forez.
The ‘Hautes Chaumes’ is home to mountain pasture buildings known as ‘jasseries’, which are found at higher altitude than permanent habitats, above 1200 m, and which testify to the pastoral activity on which the traditional production of this cheese was based.
Pajiștile alpine sunt locul unde au fost ridicate „jasseries” (colibe de păstori, situate la o altitudine mai mare decât cea a locuințelor permanente, adică la peste 1200 m), dovezi ale activității păstorești de care se leagă fabricarea din timpuri străvechi a brânzei „Fourme d’Ambert”.
This production process fitted into a very specific economic and social system which lasted until the middle of the 20th century.
Până la mijlocul secolului al XX-lea, această producție se înscria într-o organizare economică și socială deosebită.
In the spring, the modest-sized herds were led to the summer pastures, thus freeing up the village meadows, which were used to produce hay for winter fodder.
Cirezile de dimensiuni modeste erau conduse la stână în anotimpul frumos, eliberând pășunile din sat care fuseseră cosite pentru fânul destinat hranei animalelor pe timpul iernii.