natgillin/translations-raw huggingface dataset:
There are three possible methods:
Pot fi folosite trei tehnici:
in boiling water,
în apă fierbinte;
in boiling water with 5 % vinegar added,
în apă fierbinte cu oțet în concentrație de 5 %;
in water with 5 % vinegar added.
în apă cu oțet în concentrație de 5 %.
Removal of the petiole is optional, though only the base of the leaf may be cut and all other cutting is prohibited.
Înlăturarea pețiolului este facultativă, însă poate fi tăiată numai baza frunzei, orice altă tăiere fiind interzisă.
Wrapping the cheese
Învelirea brânzei
The cheese is entirely covered in leaves so that it can undergo a second, anaerobic, maturation.
Brânza este acoperită cu frunze în întregime, pentru a asigura o a doua maturare în mediu anaerob.
If the tomme is wrapped in leaves whose petioles have not been removed, the petioles must be on the underside of the cheese.’
Dacă brânza «Tome» este învelită cu frunze cărora nu li s-a înlăturat pețiolul, acesta este situat pe fața inferioară a brânzei.”
The purpose of this provision is to specify the conditions for obtaining and using chestnut leaves.
Această dispoziție are rolul de a preciza condițiile de obținere și de utilizare a frunzelor de castan.
It is necessary to define the quality of these leaves in order to achieve optimal maturation of the leaf-wrapped cheese.
Definirea calității acestor frunze este necesară pentru a obține o maturare optimă a brânzei sub frunze.
The labelling requirements have been amended to include the obligation to affix the European Union ‘PDO’ symbol.
Dispozițiile referitoare la etichetare sunt modificate pentru a se introduce obligația de a aplica simbolul „DOP” al Uniunii Europene.
Further information has been provided on the basis of the national legislation.
Sunt introduse informații suplimentare, pe baza legislației naționale.
The national requirements have been supplemented by a table on the main points to be verified and their evaluation method, as provided for in the national legislation.
Cerințele naționale au fost completate cu un tabel privind principalele puncte care trebuie controlate și metoda de evaluare aferentă, după cum se prevede în legislația națională.
The contact details of the structures responsible for monitoring the designation have been updated.
Datele de contact ale organismelor însărcinate cu controlul denumirii sunt actualizate.
Council Regulation (EC) No 510/2006 of 20 March 2006 on the protection of geographical indications and designations of origin for agricultural products and foodstuffs [1]‘BANON’
Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului din 20 martie 2006 privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare [1]„BANON”
EC No: FR-PDO-0105-0969 - 23.2.2012
NR. CE: FR-PDO-0105-0969 – 23.2.2012
PGI () PDO (X)
IGP ( ) DOP (X)
Banon is a soft cheese made from raw, whole goat’s milk.
Brânza „Banon” este o brânză cu pastă moale fabricată din lapte de capră crud și integral.
It is produced by rapid curdling (using rennet).
Ea este obținută prin închegare rapidă (coagul obținut cu ajutorul cheagului).
The matured cheese is entirely wrapped in natural brown chestnut leaves and tied up with six to twelve strands of natural raffia forming a radial pattern.
Brânza maturată este învelită (adică acoperită în întregime cu frunze) cu frunze naturale de castan, de culoare maro, legate cu o fâșie de rafie naturală, dispusă sub formă de stea cu 6 până la 12 raze.
After maturing for a minimum of 15 days, including 10 days in its leaf wrapping, ‘Banon’ is smooth, creamy, velvety and soft.
După cel puțin 15 zile de maturare, dintre care 10 zile sub frunze, brânza „Banon” prezintă o pastă omogenă, cremoasă, onctuoasă și suplă.
The rind is a creamy-yellow colour under the leaves.
Crusta este de culoare alb-gălbui sub frunze.
With the leaves, the cheese is 75 to 85 mm in diameter and 20 to 30 mm in height.
Diametrul brânzei, cu tot cu frunze, este cuprins între 75 și 85 mm, iar înălțimea este de 20 până la 30 mm.
The net weight without leaves after the maturation period is 90 to 110 grams.
Greutatea netă a brânzei „Banon”, fără frunze și după perioada de maturare, este de 90 până la 110 g.
The cheese contains a minimum of 40 grams of dry matter per 100 grams of cheese and 40 grams of fat per 100 grams of cheese when completely dry.
Brânza conține cel puțin 40 g de substanță uscată la 100 g de brânză și 40 g de materie grasă la 100 g de brânză după uscarea completă.
Until 31 December 2013, dairy goats of the breeds Commune Provençale, Rove and Alpine and from crosses of those breeds must make up at least 60 % of each herd.
Până la 31 decembrie 2013, caprele de lapte din rasele Commune provençale, Rove, Alpine și caprele obținute din încrucișarea acestor rase trebuie să constituie cel puțin 60 % din fiecare turmă.
From 1 January 2014 onwards, the milk used to make ‘Banon’ must come exclusively from goats of the breeds Commune Provençale, Rove and Alpine and their crossbreeds.
Începând cu 1 ianuarie 2014, laptele folosit pentru fabricarea brânzei „Banon” trebuie să provină exclusiv de la capre din rasele Commune provençale, Rove, Alpine și de la caprele obținute din încrucișarea acestor rase.
The basic feed ration of the goats comes mostly from the geographical area.
Rația de bază a hranei caprelor provine în principal din aria geografică.
It is obtained exclusively by grazing and/or rough grazing and from dry feed made from legumes and/or grasses and/or spontaneous flora preserved in good conditions.
Ea constă în mod exclusiv din pășunat pe pășuni și/sau pe terenuri necultivate, din furaje uscate de leguminoase și/sau graminee și/sau floră spontană conservată în condiții bune.
As soon as the weather and vegetation permit, the goats must be put out to graze and/or rough graze.
De îndată ce condițiile climatice și stadiul vegetativ permit acest lucru, caprele trebuie să fie scoase la păscut pe pășuni și/sau terenuri necultivate.
The goats must graze regularly on the rough grazing and pastures in the area for at least 210 days per year.
Caprele trebuie să pască în mod regulat pe pășunile și terenurile necultivate din aria geografică, timp de cel puțin 210 zile pe an.
For at least four months a year, they must obtain most of their rough feed by grazing.
Timp de cel puțin 4 luni pe an, hrana lor principală trebuie să provină în principal din pășunat.
The goats graze:
Caprele pasc:
on temporary pasture of grass or legumes or a mix of these.
pe pășuni temporare de graminee, leguminoase sau mixte.
The supply of feed (dry fodder and supplements) in troughs is limited on an annual and daily basis.
Distribuirea de hrană în staul (furaje uscate sau suplimente) este limitată la o anumită cantitate pe an și pe zi.
Purchases of fodder from outside the area are similarly restricted.
De asemenea, sunt limitate cantitățile de furaje cumpărate din afara zonei geografice.
During the period when the roughage ration must come mainly from grazing, the share of hay must not exceed 1,25 kg of raw material a day for each adult goat present.
În perioada în care rația principală trebuie să provină în principal din pășunat, distribuirea de fân nu depășește 1,25 kg de materie brută pe zi și pe capră adultă prezentă.
Green fodder provided in troughs is not authorised for more than 30 non-consecutive days per year.
Distribuirea de iarbă crudă în staul nu este autorizată decât 30 de zile neconsecutive pe an.
The use of supplements is limited to 800 g of raw material a day for each adult goat present and to 270 kg of raw material a year for each adult goat present.
Aportul de suplimente este limitat la 800 g de materie brută pe capră adultă prezentă și pe zi, cu o restricție la 270 kg de materie brută pe capră adultă prezentă și pe an.
Cereals must make up at least 60 % of the supplementary annual ration.
Rația suplimentară anuală trebuie să fie compusă din cereale în proporție de cel puțin 60 %.
The use of dehydrated lucerne is limited to 400 g of raw material a day for each adult goat present, provided in at least two portions, and to 60 kg of raw material a year for each adult goat present.
Aportul de lucernă uscată est limitat la 400 g de materie brută pe capră adultă prezentă și pe zi în cel puțin 2 porții, cu o restricție de 60 kg de materie brută pe capră adultă prezentă și pe an.
The use of fodder and dehydrated lucerne from outside the geographical area of the designation is limited to 250 kg of raw material a year for each adult goat present.
Aportul de furaje și de lucernă uscată din afara ariei denumirii de origine este limitat la 250 kg de materie brută pe capră adultă prezentă și pe an.
Silage and wrapped fodder, cruciferous and other plants and seeds that might give the milk a bad taste are prohibited.
Furajele însilozate și furajele în folie de plastic, cruciferele și alte plante și semințe care ar putea să dea un gust neplăcut laptelui sunt interzise.
On the farm, the forage area actually intended for the goat herd must be equal to at least 1 ha of natural and/or artificial grassland for every 8 goats and 1 ha of rough grazing for every 2 goats.
În cadrul fermei, suprafața furajeră destinată efectiv turmei de capre este de cel puțin 1 ha de pășune naturală și/sau artificială pentru 8 capre și de 1 ha de teren necultivat pentru 2 capre.
The milk must be produced and the cheese made and matured in the geographical area defined in point 4.
Producerea laptelui, fabricarea și maturarea brânzeturilor se efectuează în aria geografică definită la punctul 4.
Each cheese with the designation must be marketed with an individual label showing the designation of origin in characters at least as large as any other characters on the label.
Fiecare brânză cu denumire de origine protejată este comercializată cu o etichetă individuală care cuprinde denumirea de origine protejată, înscrisă cu caractere având cel puțin aceeași dimensiune ca orice alte caractere care figurează pe etichetă.
The EU PDO symbol must be included in the labelling of cheeses with the protected designation of origin ‘Banon’.
Aplicarea simbolului DOP al Uniunii Europene este obligatorie pentru etichetarea brânzeturilor care beneficiază de denumirea de origine protejată „Banon”.
The name ‘Banon’ must appear on invoices and commercial documents.
Denumirea „Banon” trebuie să apară în mod obligatoriu pe facturi și pe documentele comerciale.
The geographical area is composed of the following municipalities:
Aria geografică este compusă din următoarele localități:
Department of Alpes-de-Haute-Provence (04)
Departamentul Alpes-de-Haute-Provence (04)
Municipalities fully included in the area
Localități incluse în totalitate în arie
Municipalities partly included in the area
Localități incluse parțial în arie
For these municipalities, the boundary of the geographical area is marked on the maps lodged with the town hall of the municipalities concerned.
Pentru aceste localități, limita ariei geografice este marcată pe hărțile depuse la primăriile localităților în cauză.
Department of Haute-Alpes (05)
Departamentul Hautes-Alpes (05)
Department of Vaucluse (84)
Departamentul Vaucluse (84)
Department of Drôme (26)
Departamentul Drôme (26)
The natural environment
Mediul natural
‘Banon’ originates in Haute-Provence around the municipality of Banon.
Brânza „Banon” își are originea în regiunea Haute-Provence, în jurul localității Banon.
It is a dry middle mountain region with landscapes made up of hills and plateaux. The climate is Mediterranean.
Este o regiune muntoasă cu altitudine medie, uscată, cu peisaje alcătuite din dealuri și platouri și cu climă mediteraneeană.
The area is characterised by a lack of water, as the groundwater runs deep inside the earth and the surface water receives exceptional and highly irregular precipitation mainly in the autumn and spring, with a great shortage of rain in the summer.
Regiunea se caracterizează prin absența apei, apele subterane se află la mare adâncime, iar apele de suprafață sunt supuse unor precipitații excepționale și neregulate, care cad în special toamna și primăvara și sunt rare în cursul verii.
The geographical area of ‘Banon’ is also characterised by not very fertile soils that are mainly chalky, permeable and excellent at absorbing rainwater.
Aria geografică „Banon” se caracterizează, de asemenea, prin soluri puțin fertile, în principal calcaroase, permeabile, cu o capacitate excelentă de absorbție a ploilor.
The natural conditions of this region explain why pastoralism and low-yielding crops are an important part of its overall economy.
Condițiile naturale din această regiune explică faptul că economia generală a acestei zone este favorabilă păstoritului și culturilor cu randament scăzut.
The history of ‘Banon’
Istoria denumirii „Banon”
In addition to having a pig and a small poultry yard, each family also raised a small domestic herd composed of ewes but also of a few goats. These are complementary animals both on the land, where they make the most of the heath and surrounding undergrowth, and in terms of their economic usefulness.
Fiecare familie are un porc și câteva păsări de curte, precum și o mică turmă familială alcătuită din oi, dar și din câteva capre, animale care se completează atât pe teren, dat fiind că folosesc pe deplin landele și subarboretele din jur, precum și pe planul funcționalității economice.
Sheep were used for meat, while the purpose of the goat as the ‘poor man’s cow’ was to produce milk.
Oile sunt folosite pentru carne, în timp ce capra, care reprezintă „vaca săracului” produce lapte.
The milk was consumed by the family but was also processed into cheese, which was the only way of preserving its nutritive value for a longer period of time.
Laptele în stare proaspătă era consumat de familie, dar putea fi transformat, de asemenea, în brânză, acesta fiind singurul mod de a-i prelungi valoarea nutritivă pentru mai mult timp.
The cheese was intended mainly for home consumption and any commercial value came from production above and beyond the needs of the family.
Brânza era destinată consumului familial, iar valoarea sa comercială apare ca urmare a unui surplus de producție în raport cu consumul familial.
Surplus cheeses then started to be sold at local markets.
Prin urmare, acest surplus de producție va fi vândut pe piețele locale.
It was precisely Banon, the administrative centre of the canton and the geographical centre of the Lure and Albion regions, a crossroads between major communication routes, that was the most important venue for cheese fairs and markets.
Banon, centrul administrativ al cantonului și centrul geografic al regiunilor Lure și Albion, punct de intersecție a unor rute de comunicații importante, constituia cel mai important loc de desfășurare a târgurilor și a piețelor de brânzeturi.
The first reference to wrapped tommes of goat’s cheese with the name ‘Banon’ can be found in the book ‘Cuisinière provençale’ written by Marius MORARD in 1886.
Prima mențiune a brânzeturilor de capră „Tome” învelite, asociată denumirii „Banon”, poate fi găsită în cartea Cuisinière provençale de Marius MORARD, din 1886.
The post-war period saw the gradual introduction of new cheesemaking techniques.
Perioada de după război este marcată de introducerea treptată a unor noi tehnici de fabricare a brânzeturilor.
Goat herds became specialised and cheesemaking expanded beyond the home: while the cheese had formerly been produced first and foremost for the family’s needs and secondarily for sale, now it began to be produced above all for sale, with any surpluses being consumed by the family.
Turmele de capre se specializează, iar fabricarea brânzeturilor nu se mai realizează doar în cadrul familial: dacă până acum brânza era fabricată în special pentru alimentația familiei și, în mod secundar, pentru vânzare, se trece la o etapă în care brânza este fabricată în special pentru a fi vândută (surplusul fiind destinat alimentației familiei).
Historical evidence shows that Provence is clearly a region where there is a tradition of using rennet to make cheese, in contrast to northern France which has a ‘lactic’ tradition (slow curdling lasting approximately 24 hours).
După cum indică dovezile istorice, Provence reprezintă o regiune în care predomină tradiția de a fabrica brânză cu ajutorul cheagului, în timp ce în nordul Franței domină o tradiție „lactică” (închegare lentă, timp de 24 de ore).
As early as in the 15th century King René was offered ‘one of those small soft cheeses, from rennet’; the reference to rennet is clear.
Încă din secolul XV, i se oferă regelui René „una dintre acele brânze mici și moi, fabricate cu ajutorul cheagului”; referința la cheag este clară.
The cheese-sieves traditionally used in Provence had large holes, indicating that the curd was rennet-based, as a lactic type of curd would leak out from such sieves).
În mod tradițional, strecurătoarele de brânză folosite în Provence au găuri mari, ceea ce indică că coagulul era obținut cu ajutorul cheagului (un coagul de tip lactic ar fi ieșit prin găurile unor asemenea strecurători).
In addition, the specific way of wrapping ‘Banon’ has a twofold objective: on the one hand, it helps preserve the cheese and, on the other, it is a method of production.
De altfel, modul specific de învelire a brânzei „Banon” are două obiective: pe de o parte reprezintă o tehnică de conservare și, pe de altă parte, o tehnică de fabricare.
It is a way of processing the fresh cheese which takes into account the need both to preserve the cheese and to improve it.
Este un proces de prelucrare a brânzei proaspete care ține cont atât de nevoia de a conserva, cât și de nevoia de a ameliora brânza.
The product is processed principally by wrapping it in chestnut leaves.
Produsul este prelucrat în special prin învelirea în frunze de castan.
This process marks the transition from tomme to ‘Banon’.
Acest proces marchează trecerea de la brânza „Tome” la brânza „Banon”.
The leaves insulate the cheese from the air and serve as an adjuvant, so that the cheese can acquire its aromatic characteristics.
Frunzele au rolul de a izola brânza de aer și servesc drept adjuvant, permițând dezvoltarea caracteristicilor aromatice ale brânzei.
Although it would seem that the leaves of numerous species could be used for the cheese (the vine plant, the chestnut tree, the plane tree, the walnut tree, etc.), in fact chestnut leaves must be used because of their solid structure and the quality of their tannin.
Chiar dacă pentru această brânză ar putea fi folosite frunzele a numeroase plante (viță-de-vie, castan, platan, nuc...), se impune folosirea frunzelor de castan, având în vedere structura lor solidă și calitatea taninului lor.
The protected designation area is influenced by the Mediterranean.
Zona de origine protejată prezintă o influență mediteraneeană.
Its soils are not very fertile; they mainly contain chalk, which usually shows through at the surface and does not retain water.
Solurile sunt puțin fertile și sunt compuse în principal din calcar, care cel mai adesea apare la suprafață și nu reține apa.
These factors have resulted in scrubland vegetation comprising heath with gorse, hawthorn, blackthorn, rock rose, juniper, lavender, savory, thyme, etc. as well as chestnut trees which were planted around 1860 in decalcified areas.
Aceste elemente au dat naștere unei vegetații de garigă compusă din grozamă, păducel, porumbar, arbuști din specia Cistus, ienupăr, lavandă, cimbru sălbatic, cimbrișor și castan, introduși în jurul anului 1860 în zonele decalcifiate.
It is an ideal environment for goat breeding and pastoralism.
Este un mediu ideal pentru creșterea caprelor și practicarea păstoritului.
The agri-pastoral system
Sistemul agropastoral
The goats feed essentially on pastureland and in forage areas.
Pentru crescători, suprafețele de pășuni sau de furaje reprezintă baza alimentației caprelor.
Those areas are integrated into the feeding strategy for the herd.
Ele sunt integrate în strategia de hrănire a turmei.
Therefore breeders have introduced a specific production system incorporating the diversity of natural resources.
Astfel, crescătorii au creat un sistem specific de producție care combină diversitatea resurselor naturale.
Grazing combines three types of resources: natural grassland, woods and nitrogen-rich legumes.
Pășunatul combină trei tipuri de resurse: pășunile naturale, pădurile și leguminoasele bogate în azot.
Most breeders tend their own goats. This enables them to supplement the goats’ feed by letting them graze on sainfoin or lucerne growing on grassland, depending on the feed obtained from rough grazing and the season.
Majoritatea crescătorilor își cresc ei înșiși caprele, ceea ce le permite, în funcție de hrana obținută pe terenurile necultivate și de anotimp, să suplimenteze hrana caprelor lăsându-le să pască pe pășuni de sparcetă sau de lucernă.
This breeding system is an agricultural practice that forms an integral part of the relationship between the specific characteristics of the cheese and its geographical area.
Acest sistem de creștere reprezintă o practică agricolă care contribuie la specificitatea acestei brânze în raport cu zona sa de origine.
Production techniques
Tehnica de fabricație
The use of soft curd is necessary because of the prevailing climatic conditions (high temperatures and dryness).
Tehnica „coagulului dulce” este impusă de condițiile climatice (temperaturi ridicate și uscăciunea climatului ambiant).
Without specific techniques it is impossible in this region to cool the milk and then keep it at a low temperature in order to allow lactic bacteria to work without the milk turning sour.
Într-adevăr, în lipsa unor mijloace tehnice specifice, în această regiune nu este posibil ca laptele să fie răcit și apoi păstrat la temperaturi scăzute, pentru a lăsa să acționeze fermenții lactici, fără ca laptele să se acrească.
Therefore the curdling, i.e. the coagulation, of the milk must be activated with rennet.
Prin urmare, trebuie activată închegarea laptelui, adică coagularea sa, cu ajutorul cheagului.
Wrapping the tommes of cheese helped provide food all year round, in particular in the long winter months when the goats did not give milk.
Învelirea brânzei „Tome” permitea obținerea unei surse de hrană pe tot parcursul anului, în special în perioada iernii, când caprele nu mai dădeau lapte.
‘Banon’ results from the combination of all these factors: a poor environment suited to extensive goat breeding and made the most of by man, a hot and dry climate leading naturally to the use of renneted curd and a processing technique (wrapping) permitting the long-term preservation of the cheeses.
Brânza „Banon” reprezintă rezultatul combinării tuturor acestor factori: un mediu sărac favorabil creșterii extensive a caprelor și folosit la întreaga capacitate de om, o climă caldă și uscată care a dus în mod natural la obținerea coagulului cu ajutorul cheagului și la o tehnică de prelucrare (învelirea) care permite conservarea pe termen lung a brânzei.
Replaced by Regulation (EU) No 1151/2012 of the European Parliament and of the Council of 21 November 2012 on quality schemes for agricultural products and foodstuffs (OJ L 343, 14.12.2012, p. 1).
Înlocuit prin Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (JO L 343, 14.12.2012, p. 1).
The history of ‘Banon’ starts at the end of the 19th century.
Istoria denumirii „Banon” începe la sfârșitul secolului al XIX-lea.
Working on land that had little agronomic potential, local farmers tried to use the area’s meagre natural resources to best advantage: they engaged in subsistence mixed farming on a few parcels of good land and collected wood, hunted for game and picked mushrooms, small fruit, truffles and lavender in the less cultivated areas of the forest or heath.
Dispunând de terenuri cu potențial agronomic redus, țăranii încearcă să folosească cât mai bine resursele naturale scăzute din zonă: ei practică culturile mixte de subzistență pe câteva terenuri bune, iar în regiunile mai sălbatice de păduri sau de lande, ei strâng lemne, vânează animale, culeg ciuperci, fructe de pădure, trufe sau lavandă.