natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The ÇIB claimed that the application of zeroing is unjustified by referring to a WTO Appellate Body Report [8] (the Bed Linen Report) in which the zeroing practice was found to be contrary to the WTO Anti-Dumping Agreement.
ÇIB a susținut că aplicarea reducerii la zero nu este justificată prin trimitere la Raportul Organului de Apel al OMC [8] (raportul privind lenjeria de pat), în care practica de reducere la zero s-a dovedit a fi în contradicție cu Acordul Antidumping al OMC.
The General Court [9] has, however, confirmed that the findings of the Bed Linen Report are not applicable in a situation of targeted dumping.
Tribunalul [9] a confirmat că, cu toate acestea, constatările raportului privind lenjeria de pat nu sunt aplicabile într-o situație de dumping selectiv.
Indeed, the Bed linen Report concerns only the zeroing technique in the context of the first symmetrical method and cannot be considered to deal with this mechanism when it is used in the context of the asymmetrical method.
Într-adevăr, raportul privind lenjeria de pat se referă numai la tehnica de „reducere la zero” în contextul primei metode simetrice și nu poate fi considerat că se ocupă de acest mecanism în cazul în care este utilizat în contextul metodei asimetrice.
Therefore, even if, as the WTO Appellate Body found, it might indeed be contrary to Article 2.4.2 of the 1994 Anti-dumping Code and unfair to employ the zeroing technique in the context of the first symmetrical method, and especially in the absence of an export price pattern, it is not contrary to that provision or to Article 2(11) of the basic Regulation, nor is it unfair within the meaning of Article 2(10) of that Regulation, to employ the zeroing technique in the context of the asymmetrical method, where the two conditions for applying that method are met.
Prin urmare, chiar dacă, conform constatărilor Organului de Apel al OMC, s-ar putea să fie contrar prevederilor articolului 2.4.2 din Codul Antidumping și inechitabil să se utilizeze tehnica „reducerii la zero” în contextul primei metode simetrice și, în special, în absența unui model de prețuri de export, nu este contrar prevederilor respective sau articolului 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, sau inechitabil în sensul articolului 2 alineatul (10) din respectivul regulament, să fie utilizată tehnica „reducerii la zero” în contextul metodei asimetrice, atunci când sunt îndeplinite două condiții pentru aplicarea respectivei metode.
Furthermore, the zeroing technique has proved to be mathematically necessary in order to distinguish, in terms of its results, the asymmetrical method from the first symmetrical method.
Mai mult, tehnica „reducerii la zero” s-a dovedit a fi necesară din punct de vedere matematic pentru a diferenția, sub aspectul rezultatelor sale, metoda asimetrică de prima metodă simetrică.
In the absence of that reduction, the asymmetrical method will always yield the same result as the first symmetrical method.
În absența respectivei reduceri, metoda asimetrică va da întotdeauna același rezultat ca prima metodă simetrică.
Further, the ÇIB claimed that the use of zeroing causes a violation of the lesser duty rule.
Mai mult, ÇIB a afirmat că utilizarea reducerii la zero provoacă o încălcare a regulii taxei celei mai mici.
It was argued that, because of the zeroing practice used, margins of dumping have been calculated at a level higher than they should actually have been.
S-a susținut că, din cauza practicii de reducere la zero utilizate, marjele de dumping au fost calculate la un nivel mai ridicat decât ar fi trebuit să fie.
However, the use of zeroing in the asymmetrical method does not preclude the application of the lesser duty rule.
Cu toate acestea, utilizarea reducerii la zero în cadrul metodei asimetrice nu împiedică aplicarea regulii taxei celei mai mici.
For all three cooperating companies the dumping margins, regardless of the methodology used, have been compared with the companies’ injury elimination levels to ensure that the lower of the two would determine the duty.
Pentru toate cele trei societăți cooperante, marjele de dumping, indiferent de metodologia utilizată, au fost comparate cu nivelurilor de eliminare a prejudiciului societăților pentru a se asigura că valoarea cea mai mică dintre cele două este cea care ar determina taxa.
In the absence of any other comments in respect of the dumping margins for companies investigated, the findings in recitals 47 and 48 of the provisional Regulation are hereby confirmed.
În lipsa oricăror alte observații privind marjele de dumping pentru societățile care au făcut obiectul anchetei, se confirmă constatările din considerentele 47 și 48 din regulamentul provizoriu.
In the absence of any comments concerning the dumping margin for non-cooperating companies, the provisional findings in recital 49 of the provisional Regulation are hereby confirmed.
În absența oricăror observații privind marja de dumping pentru societățile care nu au cooperat, sunt confirmate concluziile provizorii din considerentul 49 din regulamentul provizoriu.
The countrywide dumping margins finally determined, expressed as a percentage of the CIF Union frontier price, duty unpaid, are the following:
Marjele de dumping la nivel național stabilite în final, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:
Union production, Union industry and consumption
Producția, industria și consumul Uniunii
In the absence of any comments with regard to Union production, Union industry and consumption the content of recitals 51 to 54 of the provisional Regulation is hereby confirmed.
În lipsa oricăror observații privind producția, industria și consumul Uniunii, se confirmă conținutul considerentelor 51-54 din regulamentul provizoriu.
Following provisional disclosure, the ÇIB argued that the cumulative assessment of dumped imports from the two countries concerned is not warranted.
În urma divulgării constatărilor provizorii, ÇIB a afirmat că evaluarea cumulativă a importurilor care fac obiectul unui dumping din cele două țări în cauză nu este garantată.
In principle, they echoed the comments made by the Turkish exporting producers following the initiation and claimed that imports from Russia and Turkey show different trends in terms of volume and prices.
În principiu, aceasta reflectă observațiile formulate de către producătorii-exportatori turci în urma deschiderii anchetei și a susținut că importurile din Rusia și Turcia ar demonstra tendințe diferite în termeni de volum și de prețuri.
It is reiterated in this regard, as already stated in recital 59 of the provisional Regulation, that the investigation established that while imports from Turkey are relatively stable in terms of volumes, imports from Russia are increasing in absolute terms.
În această privință, astfel cum s-a menționat deja în considerentul 59 din regulamentul provizoriu, se reamintește că ancheta a stabilit că, deși importurile din Turcia sunt relativ stabile în ceea ce privește volumul, importurile din Rusia sunt în creștere în termeni absoluți.
At the same time their pricing do not appear to be substantially different, with Russian average prices being somewhat lower but very close to the average Turkish prices.
În același timp, prețurile practicate de acestea nu par să fie substanțial diferite, prețurile medii rusești fiind puțin mai scăzute, însă foarte apropiate de prețurile medii turce.
It is also reiterated in this regard that for companies in both countries the investigation established significant undercutting of up to ca. 30 % (see recital 65 of the provisional Regulation).
De asemenea, se reamintește în acest sens că ancheta a stabilit o subcotare semnificativă de până la aproximativ 30 % pentru societățile din ambele țări (a se vedea considerentul 65 din regulamentul provizoriu).
Consequently, the claim is rejected.
Prin urmare, argumentul se respinge.
The ÇIB also argued that imports from Turkey should be considered insignificant and pointed out that in a previous case concerning a similar product — namely in ‘pipe and tube fittings from the PRC, Croatia, Slovakia, Taiwan and Thailand’ [10] — imports from Slovakia and Taiwan were considered insignificant (although they were above the de minimis threshold) and therefore not cumulated with dumped imports from other countries.
ÇIB a susținut, de asemenea, că importurile din Turcia ar trebui să fie considerate neglijabile și a subliniat faptul că într-un caz anterior privind un produs similar – și anume „țevi și armături pentru țevi din RPC, Croația, Slovacia, Taiwan și Thailanda” [10] – importurile din Slovacia și Taiwan au fost considerate nesemnificative (deși ele au crescut peste pragul de minimis) și, prin urmare, nu ar fi cumulate cu importurile care fac obiectul unui dumping provenind din alte țări.
It is noted in this regard that in pipe and tube fittings from the PRC, Croatia, Slovakia, Taiwan and Thailand, imports from Slovakia and Taiwan were indeed found to be dumped and despite being above the 1 % market share threshold they were not cumulated with other dumped imports.
Se notează în această privință că în cazul „țevi și armături pentru țevi din RPC, Croația, Slovacia, Taiwan și Thailanda” s-a constatat într-adevăr că importurile din Slovacia și Taiwan fac obiectul unui dumping și, în ciuda faptului că sunt peste pragul de 1 % din cota de piață, ele nu au fost cumulate cu alte importuri care fac obiectul unui dumping.
The situation in that case, however, was very different from the current one, as imports from Slovakia and Taiwan were actually sharply losing their market share and were not considered significant when compared to the volume of imports from the other countries and consequently were considered not to be causing injury.
Cu toate acestea, în acest caz situația a fost foarte diferită de cea actuală, întrucât importurile din Slovacia și Taiwan și-au pierdut brusc cota de piață și nu au fost considerate ca fiind semnificative în comparație cu volumul importurilor din alte țări și, prin urmare, nu au fost considerate a fi cauzatoare de prejudicii.
In contrast, in the case at hand imports from both Turkey and Russia are increasing their market share and are comparable to each other in terms of volumes.
Prin contrast, în cazul de față cota de piață a importurilor din Turcia și Rusia este în creștere și acestea sunt comparabile între ele din punct de vedere al volumului.
The ÇIB also argued that imports from Turkey and Russia are not similar in terms of conditions of competition as there are ‘differences in geographical concentration of sales’.
ÇIB a susținut, de asemenea, că importurile din Turcia și Rusia nu sunt similare în ceea ce privește condițiile concurenței, întrucât există „diferențe în concentrarea geografică a vânzărilor”.
They have provided statistics showing that during the IP Turkey has concentrated over 70 % of their sales on Spain, France, Italy and Poland, while Russia concentrated almost all of their sales on the Czech Republic and Germany.
Aceasta a furnizat statistici care arată că, în cursul PA, Turcia și-a concentrat mai mult de 70 % din vânzările sale în Spania, Franța, Italia și Polonia, în timp ce Rusia și-a concentrat aproape toate vânzările sale în Republica Cehă și Germania.
It is noted in this regard that differences in geographical concentration of sales cannot be considered to be an indication of different conditions of competition.
În acest sens este de remarcat faptul că diferențele în concentrarea geografică a vânzărilor nu pot fi considerate a fi un indiciu de condiții de concurență diferite.
Given that the Union is a single market, the point of entry of any imports will normally not be decisive for the competitiveness of those imports with each other and vis-à-vis the like product.
Având în vedere că Uniunea constituie o piață unică, punctul de intrare al oricăror importuri, în mod normal, nu va fi decisiv pentru competitivitatea acestor importuri între ele și față de produsul similar.
It is also reiterated with respect to conditions of competition that Russian and Turkish imports are similar in respect of price and were both found to undercut Union prices and that their channels of sales are similar.
În ceea ce privește condițiile de concurență, se reamintește, de asemenea, că importurile provenind din Rusia și Turcia sunt similare în materie de prețuri și s-a constatat faptul că ambele au subcotat prețurile din Uniune și dispun de canale de vânzare similare.
In the absence of any other comments with regard to cumulative assessment of the dumped imports from the countries concerned the content of recitals 55 to 60 of the provisional Regulation is hereby confirmed.
În absența oricăror alte observații privind evaluarea cumulativă a importurilor care fac obiectul unui dumping din țările în cauză, se confirmă conținutul considerentelor 55-60 din regulamentul provizoriu.
Volume, market share of the dumped imports concerned, their import prices and undercutting
Volumul, cota de piață a importurilor în cauză, prețurile lor de import și subcotarea acestora
In the absence of any comments with regard to volume and market share of the dumped imports concerned, their import prices and undercutting, the content of recitals 61 to 65 of the provisional Regulation is hereby confirmed.
În lipsa oricăror altor observații privind volumul și cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping în cauză, privind prețurile lor de import și subcotarea acestora, se confirmă conținutul considerentelor 61-65 din regulamentul provizoriu.
It is reiterated that the dumped product concerned originating in the countries concerned sold in the Union undercut the Union industry’s prices by up to about 30 %.
Se reamintește că produsul vizat care face obiectul unui dumping, originar din țările în cauză și vândut în Uniune, a subcotat prețurile industriei din Uniune cu până la aproximativ 30 %.
Following provisional disclosure, the ÇIB and the Turkish Government claimed that given that the Union industry increased their market share by some 3 % between 2008 and the IP, the Commission should have concluded that the Union industry did not suffer material injury in the period considered.
În urma divulgării concluziilor provizorii, ÇIB și guvernul turc au susținut că, întrucât cota de piață a industriei din Uniune a crescut cu aproximativ 3 % între 2008 și PA, Comisia ar fi trebuit să concluzioneze că industria din Uniune nu a suferit niciun prejudiciu material în perioada examinată.
It is noted in this regard that firstly, it was clearly recognised in the provisional Regulation (see for example recitals 72, 86 or 91 of the provisional Regulation) that there was a slight increase in the market share of the Union industry.
În acest sens este de remarcat faptul că, în primul rând, s-a recunoscut în mod clar în regulamentul provizoriu (a se vedea, de exemplu, considerentele 72, 86 sau 91 din regulamentul provizoriu) că a existat o ușoară creștere a cotei de piață a industriei din Uniune.
Secondly, recital 72 of the provisional Regulation clarifies that the increased market share is a reflection of the fact that the sales volumes of the Union producers dropped slightly less than the consumption in the period considered.
În al doilea rând, considerentul 72 din regulamentul provizoriu precizează că creșterea cotei de piață este o reflectare a faptului că volumul vânzărilor producătorilor din Uniune a scăzut ceva mai puțin decât consumul în cursul perioadei examinate.
Moreover, apart from falling stocks referred to below, it is the only injury indicator that shows a positive development over the period considered.
În plus, în afară de stocurile în scădere menționate mai jos, acesta este singurul indicator de prejudiciu care arată o evoluție pozitivă în cursul perioadei luate în considerare.
The Turkish government also claimed that a dropping closing stock of the sampled Union producers is an indication of a non-injurious situation of the Union industry.
Guvernul turc a afirmat, de asemenea, că scăderea stocurilor finale ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion este o indicație a situației fără prejudicii a industriei din Uniune.
It is noted in this regard that indeed as stated in recital 79 of the provisional Regulation the closing stock of the sampled Union producers decreased by 18 % between 2008 and the IP.
În acest sens, se precizează că, într-adevăr, după cum s-a menționat în considerentul 79 din regulamentul provizoriu, stocurile finale ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au scăzut cu 18 % între 2008 și PA.
At the same time it is recognised that a drop in stocks could be seen as a positive sign but only in a situation when sales would be growing at a pace faster than production.
În același timp, este recunoscut faptul că o scădere a stocurilor ar putea fi considerată ca un semn pozitiv, dar numai într-o situație în care vânzările ar crește într-un ritm mai rapid decât producția.
However, this is not the case in the current investigation.
Totuși, acesta nu este cazul în prezenta anchetă.
On the contrary, the drop in stocks in this case is merely a reflection of production volumes dropping at a faster pace than sales.
Dimpotrivă, scăderea stocurilor în acest caz este doar o reflectare a volumelor de producție care scad într-un ritm mai rapid decât vânzările.
In this situation the drop in stocks cannot be seen as a positive development.
În această situație, scăderea stocurilor nu poate fi privită ca o evoluție pozitivă.
In the absence of any other claim or comments, the content of recitals 66 to 88 of the provisional Regulation, including the conclusion that Union industry has suffered material injury within the meaning of Article 3(5) of the basic Regulation, is hereby confirmed.
În absența oricăror alte argumente sau observații, se confirmă conținutul considerentelor 66-88 din regulamentul provizoriu, inclusiv concluzia că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
In the absence of any specific comments, recitals 90 to 93 of the provisional Regulation are hereby confirmed.
În absența oricărei alte observații specifice, se confirmă considerentele 90-93 din regulamentul provizoriu.
Following the provisional disclosure, the ÇIB and the Turkish Government claimed that the actual cause of any injury suffered by the Union industry would be low priced imports from other third countries and in particular from countries under anti-dumping measures.
În urma divulgării provizorii, ÇIB și guvernul turc au susținut că adevărata cauză a oricărui prejudiciu suferit de către industria din Uniune ar fi importurile la prețuri scăzute din alte țări terțe și, în special, din țările care fac obiectul măsurilor antidumping.
In this regard it is noted that, as already stated in recital 96 of the provisional Regulation, imports from the eight countries under anti-dumping measures continued to penetrate the Union market although their market share declined from 21 % in 2008 to 17 % in the IP.
În acest sens, este de remarcat că, în conformitate cu cele menționate în considerentul 96 din regulamentul provizoriu, importurile din cele opt țări care fac obiectul măsurilor antidumping au continuat să pătrundă pe piața Uniunii, deși cota lor de piață a scăzut de la 21 % în 2008 la 17 % în cursul PA.
Even when the applicable anti-dumping duty is taken into account, the prices of those imports remain low and comparable with the prices of Russian and Turkish imports and are below the average prices of the Union producers.
Chiar și în cazul în care se ia în considerare taxa antidumping, prețurile importurilor respective rămân scăzute și comparabile cu prețurile importurilor din Rusia și din Turcia și se situează sub media prețurilor practicate de către producătorii din Uniune.
However, it is noted that for the countries under anti-dumping measures (as for all third countries) only limited statistical information and average prices are available and the established price difference is not necessarily conclusive and may be a result of a different product mix.
Cu toate acestea, se observă că, pentru țările care fac obiectul măsurilor antidumping (la fel ca în cazul tuturor țărilor terțe), numai un număr limitat de informații statistice și prețuri medii sunt disponibile și diferența de preț stabilită nu este neapărat determinantă și poate proveni de la o gamă diferită de produse.
Moreover, imports from countries under anti-dumping measures show a clear downward trend.
În plus, importurile din țările care fac obiectul măsurilor antidumping arată o tendință descendentă evidentă.
Hence, the conclusion that they were not breaking the causal link between injury to the Union industry and the increased dumped imports from Turkey and Russia.
De unde concluzia că acestea nu au fost de natură să rupă legătura de cauzalitate între prejudiciul suferit de industria din Uniune și creșterea importurilor care fac obiectul unui dumping din Turcia și Rusia.
With regard to imports from other third countries, their market share declined during the period considered from 7 % in 2008 to 6 % in the IP while those of Russia and Turkey increased.
În ceea ce privește importurile din alte țări terțe, cota lor de piață a scăzut în perioada examinată, de la 7 % în 2008 la 6 % în PA, în timp ce importurile din Rusia și Turcia au crescut.
The average prices of those imports were generally higher than the dumped imports from the countries concerned and close to the average prices of the Union producers and as such are considered not to break the causal link between injury to the Union industry and the increased dumped imports from Turkey and Russia.
Prețurile medii ale respectivelor importuri au fost în general mai mari decât importurile care fac obiectul unui dumping din țările în cauză și în apropierea prețurilor medii ale producătorilor din Uniune și, ca atare, se consideră că nu rup legătura de cauzalitate între prejudiciul suferit de industria din Uniune și creșterea importurilor care fac obiectul unui dumping din Turcia și Rusia.
Consequently, the claim is rejected and the provisional conclusion that imports from third countries are not breaking the causal link is confirmed.
Prin urmare, argumentul a fost respins, iar concluzia provizorie că importurile din țări terțe nu sunt de natură să rupă legătura de cauzalitate este confirmată.
The Turkish Government also argued that any injury suffered by the Union industry would be caused by the increased cost of production resulting from contraction in demand.
Guvernul turc a susținut, de asemenea, că orice prejudiciu suferit de industria din Uniune ar fi cauzat de creșterea costurilor de producție care rezultă din reducerea cererii.
It is noted in this regard that, as already stated in recital 101 of the provisional Regulation, the financial and economic crisis of 2008/2009 is in all likelihood the reason behind the decreased consumption for pipe fittings.
Se observă în acest sens că, astfel cum s-a afirmat deja în considerentul 101 din regulamentul provizoriu, criza financiară și economică din 2008/2009 este foarte probabil motivul din spatele scăderii consumului de accesorii pentru țevărie.
Consumption dropped by over 40 % between 2008 and 2009, and remained at that low level throughout the rest of the period considered (although slightly increasing in the IP).
Consumul a scăzut cu peste 40 % între 2008 și 2009 și a rămas la acest nivel scăzut pe tot restul perioadei examinate (deși a crescut ușor în perioada de anchetă).
This obviously has had an important impact on the profitability of the Union industry.
Aceasta a avut, în mod evident, un impact important asupra rentabilității industriei din Uniune.
At the same time, any negative impact of higher unit manufacturing cost was clearly deepened by the fact that the prices of the Union industry were dropping subject to severe price pressure and significant undercutting by the dumped imports from Turkey and Russia.
În același timp, orice impact negativ al unui cost de producție unitar mai mare a fost în mod clar accentuat prin faptul că prețurile practicate de industria din Uniune au scăzut din cauza presiunii puternice asupra prețurilor și a subcotării semnificative de către importurile care fac obiectul unui dumping din Turcia și Rusia.