natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Moreover, this financing need covers heavy, in particular property-related, investment projects, in a context in which the obsolescence rate (which relates accumulated depreciation to the gross value of property and which reached a historically high level in 2002) required major investment to preserve the building stock: the obsolescence rate increased from 50 % to 55 % between 1997 and 2002.
În plus, nevoia de finanțare acoperă proiecte grele de investiții, în special imobiliare, în contextul în care rata caducității (care raportează amortizările acumulate la valoarea brută a activelor și care a atins un nivel extrem de ridicat în 2002) a necesitat investiții importante pentru menținerea stocului de clădiri: în perioada 1997-2002, rata caducității crescuse de la 50 % la 55 %.
Compared with the 2002 breakdown, the breakdown of direct investment by type in 2010 thus showed a shift towards property and away from ‘equipment’.
Defalcarea investițiilor directe în funcție de natura acestora în 2010, comparată cu cea din 2002, ar evidenția astfel o deformare a structurii în favoarea părții imobiliare și în detrimentul părții „echipamente”.
In future years, investment needs will be at two main levels.
Pentru anii următori, nevoile în materie de investiții ar trebui să se situeze, în principal, pe două niveluri.
Essential safety issues will have to be tackled as a priority (compliance with earthquake-related standards, risks of flooding, asbestos removal, priority fire risks); investment projects in the quality of healthcare supply will also be needed.
În primul rând, va trebui să se răspundă provocărilor esențiale legate de securitate (sunt prioritare elaborarea de norme paraseismice, privind riscurile de inundații, îndepărtarea azbestului, riscurile de incendii); ulterior, vor fi, de asemenea, derulate proiecte de investiții pentru calitatea asistenței medicale.
These will also chiefly involve property operations (construction, reconstruction, refitting, etc.) which generally represent heavy investment and for which at least some borrowing is unavoidable.
Și în acest caz, este vorba în principal despre operațiuni imobiliare (construcții, reconstrucții, restructurări etc.) care reprezintă, în general, investiții grele și pentru care recurgerea cel puțin parțială la împrumuturi este inevitabilă.
In parallel, public health establishments have a major short-term financing need of some EUR 3 billion per annum (with a mean drawdown of 50 %), because of their need for substantial working capital.
În paralel, instituțiile publice de sănătate prezintă o nevoie importantă de finanțare pe termen scurt, de aproximativ 3 miliarde EUR pe an (cu o utilizare medie de 50 %), datorită nevoii importante de fond de rulment.
This need is chiefly explained by the time lag between payments by sickness insurance to public health establishments and their tight expenditure timetable.
Nevoia se explică în principal prin decalajul în timp între plățile asigurărilor de boală către instituțiile publice de sănătate și calendarul strâns al cheltuielilor acestora.
On the supply side, French banks are not in a position to take up Dexia’s market share.
La nivelul ofertei, instituțiile bancare franceze nu ar fi în măsură să preia cota de piață a Dexia.
The total outstanding debt of health establishments was EUR 22,8 billion at 31 December 2012.
Soldul total al datoriei instituțiilor de sănătate se ridicaă la 22,8 miliarde EUR la 31 decembrie 2012.
Historically, and as in the case of local authorities, this debt has been largely supported by the banking sector.
Ca regulă generală și precum în cazul colectivităților teritoriale, datoria este determinată în principal de sectorul bancar.
Unbrokered financing is in practice marginal (only 5,7 % of outstanding debt is in the form of bond issues), largely because there are so many small establishments: France had 1034 public health establishments on 31 December 2010.
Finanțarea fără intermediere rămâne, în realitate, marginală (numai 5,7 % din datoria restantă sunt sub forma unor obligațiuni de finanțare de proiecte), în special, ca urmare a prezenței unui număr mare de unități mici: Franța număra 1034 instituții publice de sănătate la 31 decembrie 2010.
The university hospital centres, which are the largest establishments, account for 99,1 % of all bond issues.
Centrele spitalicești universitare, care corespund instituțiilor celor mai mari, reprezintă 99,1 % din totalul emisiunilor de obligațiuni.
Dexia held by far the largest market share: in recent years the bank covered some [40-45] % of medium- to long-term financing needs and provided around one third of cash flow lines.
Dexia deținea de departe cota de piață cea mai importantă: în ultimii săi ani de activitate, banca acoperea aproximativ [40-45] % din nevoile de finanțare pe termen mediu și lung și furniza aproximativ o treime din liniile de trezorerie.
As stock, Dexia continued to hold [30-35] % of total outstanding debt at the end of 2010 (see graph below).
În stoc, Dexia deținea, de asemenea, [30-35] % din totalul datoriei restante la sfârșitul anului 2010 (a se vedea graficul de mai jos).
According to the French authorities, the other French banks would also not be in a position to take up the market shares left by Dexia for various reasons:
Potrivit autorităților franceze, nici celelalte instituții bancare franceze nu ar fi în măsură să preia cota de piață lăsată de Dexia din mai multe motive:
knowledge of this market continues to be limited, largely because of the small volumes in play, whereas Dexia had a very good knowledge of the market;
cunoașterea pieței rămâne limitată, în principal din cauza volumelor mici aflate în joc, în timp ce Dexia deținea o foarte bună cunoaștere a pieței;
the forthcoming application of the new Basel III prudential ratios, especially the liquidity ratios and the leverage ratio, is deterring banks from pursuing activities involving the grant of long-term loans, especially when these loans are not being offset by the collection of deposits through which banks can stabilise their financing sources.
punerea în aplicare viitoare a noilor rate prudențiale prevăzute în Basel III, în special ratele de lichiditate și rata efectului de levier, descurajează băncile în a continua să desfășoare activități constând în acordarea de împrumuturi pe termen lung mai ales atunci când nu au drept contrapartidă o colectare de depozite care să le permită stabilizarea surselor lor de finanțare.
Like local authorities, it is mandatory for public health establishments to deposit their available funds in a treasury account.
Precum colectivitățile locale, instituțiile publice de sănătate au obligația de a-și depune fondurile disponibile în contul Trezoreriei.
There is also an issue specific to public health establishments since they have a structural need not just for medium- to long-term bank loans, but also for cash flow lines.
La aceasta se adaugă un aspect specific instituțiilor publice de sănătate care au o nevoie structurală nu doar de credite bancare pe termen mediu și lung, ci și de linii de lichiditate.
The new Basel III regulations penalise cash flow lines as a counterpart for which banks will have to create more own funds as well as a substantial liquidity buffer.
Ori, noile norme Basel III penalizează liniile de lichiditate în schimbul cărora băncile ar trebui să să pună la dispoziție mai mult capital, dar și o importantă rezervă de lichidități.
In this context, French banks have undertaken to maintain their outstanding loans to the local public sector (including both local authorities and public health establishments) in 2012 (i.e. loan production of the order of EUR 9 to 10 billion).
În acest context, băncile franceze s-au angajat să își mențină portofoliul de credite restante în sectorul public local (care cuprinde colectivitățile teritoriale și instituțiile publice de sănătate) în 2012 (și anume, o producție de credite de ordinul a 9-10 miliarde EUR).
In France’s view, this rules out any take up of the market shares left by Dexia.
Prin urmare, potrivit Franței, acest fapt nu permite o preluare a cotei de piață lăsate de Dexia.
The general balance-sheet size objective of French banks is thus affecting not just the financing of local authorities, but also the financing of public health establishments.
Obiectivul general al băncilor franceze referitor la volumul bilanțului afectează nu doar finanțarea colectivităților locale, ci și finanțarea instituțiilor publice de sănătate.
For these various short-term and long-term reasons, the French authorities fear that it is unlikely that the margin improvements and the small volumes in play will be enough to bring about a natural rise in the private supply that is able to make up for Dexia and satisfy the demand from French public health establishments.
Pentru toate aceste motive, conjuncturale și structurale, autoritățile franceze se tem că este posibil ca îmbunătățirea marjelor și volumele mici aflate în joc să nu fie suficiente pentru a declanșa o creștere spontană a ofertei private astfel încât să poată înlocui oferta Dexia și să satisfacă cererea instituțiilor publice de sănătate franceze.
Financing of local authorities
Finanțarea colectivităților locale
The local public sector in France is made up primarily of local authorities, i.e. municipalities and their groupings, regions and départements.
Sectorul public local din Franța este format, în primul rând, din colectivități locale, și anume comune și asociații ale acestora, regiuni și departamente.
Local authorities are therefore the main players in maintaining and developing infrastructure in France.
Prin urmare, colectivitățile locale sunt actorii principali în ceea ce privește întreținerea și dezvoltarea infrastructurilor în Franța.
To finance these expenses, local authorities have various resources:
Pentru finanțarea cheltuielilor, colectivitățile locale dispun de diferite resurse:
savings from the current expenditure surplus left after paying management expenses and debt interest: self-financing, although this finance has to be channelled as a priority into the repayment of debt reaching maturity in the budget year;
economii rezultate din surplusul de venituri curente după plata cheltuielilor de administrare și a dobânzilor aferente datoriei: autofinanțare, ținând cont că aceasta trebuie alocată în mod prioritar pentru rambursarea datoriei scadente în exercițiul financiar respectiv;
investment funds chiefly from other public sector entities (State, European funds);
alocările de investiții provenite, în special, de la alte entități din sectorul public (stat, fonduri europene);
borrowing (EUR 18,6 billion in 2010 and EUR 16,7 billion in 2011).
împrumut (18,6 miliarde EUR în 2010 și 16,7 miliarde EUR în 2011).
As the amount of new borrowing to finance investment has been higher than the repayment of loans reaching maturity, local authorities have thus amassed, over time, an outstanding debt totalling EUR 152 billion in 2011.
Deoarece sumele noilor credite destinate finanțării investițiilor au depășit sumele rambursate aferente împrumuturilor ajunse la scadență, colectivitățile locale au acumulat astfel, de-a lungul timpului, o datorie restantă care se ridica la 152 de miliarde EUR în 2011.
Outstanding debt of French local authorities as at 1 January 2011 (in EUR billions)
Datoria restantă a colectivităților locale franceze la 1 ianuarie 2011 (în miliarde EUR)
Outstanding debt as at 1 January
Datorii restante la 1 ianuarie
Municipalities + separately taxed groupings ***
Comune + Grupări de comune cu fiscalitate proprie***
The French authorities consider that forecasts of new borrowing volumes in future years have to take account of a number of parameters such as: (i) trends in the revenue and management expenditure of local authorities likely to determine self-financing; (ii) the investment needs of local authorities which are to some extent linked to the electoral cycle.
Autoritățile franceze consideră că previziunea referitoare la volumele de noi împrumuturi pentru următorii ani ar trebui să țină seama de mai mulți parametri precum: (i) evoluția veniturilor și a cheltuielilor de administrare ale colectivităților locale, care vor determina autofinanțarea; (ii) nevoile de investiții ale colectivităților locale care sunt legate parțial de ciclul electoral.
The time needed to examine and implement projects and the desire to finalise them before the end of the French municipal elections tends to be reflected by a drop in investment at the beginning of terms of office and an increase at the end of these terms.
Termenul pentru documentarea și implementarea proiectelor și dorința de a le finaliza până la sfârșitul alegerilor locale franceze se concretizează într-o scădere a investițiilor la începutul mandatului și o creștere a acestora la sfârșitul mandatului.
Moreover, a simulation was conducted on the basis of the data available at the end of 2011 to try to anticipate the public-sector borrowing need according to two different scenarios of the capacity of local authorities to release self-financing margins in their operational section [47].
De altfel, pe baza datelor disponibile la sfârșitul anului 2011, s-a efectuat o simulare care a vizat anticiparea nevoii de împrumuturi a sectorului public în funcție de două scenarii care se deosebesc prin capacitatea colectivităților locale de a crea marje de autofinanțare pentru funcționarea acestora [47].
These problems may have many causes: low fiscal revenue, freezes by a central State itself facing grant cuts or increases in certain expenditure lines such as social welfare.
Cauzele dificultăților pot fi multiple: venituri fiscale scăzute, blocaj din partea unei administrații centrale constrânse la rândul său de subvenții sau creșterea anumitor cheltuieli precum cele legate de asistența socială.
Capacity of local authorities to release self-financing margins in their operational section
Capacitatea colectivităților locale de a crea marje de autofinanțare pentru funcționarea acestora
Scenarios:
Scenarii:
Scenario 1-a
Scenariul 1-a
Scenario 1-b
Scenariul 1-b
Investment levels
Niveluri de investiții
No constraint — linked to electoral cycle
Fără nicio constrângere-rolul ciclului electoral
Management revenue
Venituri din administrare
+ 2,6 % due to:
+ 2,6 % din cauza:
taxation bases: + 3 %
bazelor de impozitate: + 3 %
stable property sale taxes
stabilității impozitului pe transferul de proprietate
freeze on State contributions
înghețării fondurilor alocate de stat
Scenario 1-a with the following changes:
Scenariul 1-a cu modificările următoare:
property sale taxes 5 % lower
impozit pe transferul de proprietate mai mic cu 5 %
drop of 1 % per annum in State contributions
scăderea cu 1 % pe an a fondurilor alocate de stat
Management expenses
Cheltuieli de administrare
+ 3 % due to
+ 3 % din cauza:
increased financial costs
creșterii costurilor financiare.
increased welfare benefits
creșterii prestațiilor sociale.
personnel expenditure growing by 2,5 %.
creșterii cu 2,5 % a cheltuielilor de personal
The new borrowing need is EUR 19,5 billion on average in scenario 1-a and EUR 21,5 billion in scenario 1-b.
Nevoia de noi împrumuturi este, în medie, de 19,5 miliarde EUR în scenariul 1-a și de 21,5 miliarde EUR în scenariul 1-b.
Outstanding debt would reach EUR 175 billion and EUR 185 billion respectively by the end of 2016.
În ceea ce privește datoria restantă, aceasta ar atinge, prin urmare, 175 de miliarde EUR și, respectiv, 185 de miliarde EUR la sfârșitul anului 2016.
There may be a further scenario: a cap on the debt capacity of authorities due: (i) either to a resolve on the part of the public authorities to limit debt, (ii) or an inadequate supply of financing.
Ar putea surveni o nouă situație, cea a unei constrângeri asupra capacității de îndatorare a colectivităților datorată: (i) fie voinței autorităților publice de a limita gradul de îndatorare; (ii) fie unei oferte de finanțare insuficiente.
Whatever the cause, investment would be substantially slowed down if borrowing capacity were to be limited.
Indiferent de cauză, limitarea capacității de împrumut ar avea drept efect o încetinire accentuată a investițiilor.
In this case, investment would fall by EUR 51,9 billion in 2011 to EUR 43,2 billion on average between 2012 and 2016, i.e. a level comparable to that of 2004/05 and a reduction of the investment levels in the previous two scenarios by an average of 16 %.
În această ipoteză, investițiile ar scădea de la 51,9 miliarde EUR în 2011 la 43,2 miliarde EUR în medie în perioada 2012-2016, și anume, un nivel comparabil cu cel din anii 2004-2005 și în scădere cu 16 % în medie în comparație cu nivelurile de investiții din cele două scenarii anterioare.
Such a reduction would have an adverse impact on the development and maintenance of public service infrastructure (transport, education, environment, energy) and on the level of activity of the construction and public works sector (as a reminder, local investment accounts for close on 75 % of construction and public works activity).
O astfel de scădere ar avea un efect negativ asupra dezvoltării și întreținerii infrastructurilor de servicii publice (transport, educație, mediu, energie), precum și asupra nivelului de activitate al sectorului construcțiilor și lucrărilor publice (se reamintește faptul că investițiile locale reprezintă aproape 75 % din activitatea BTP).
In summary, the borrowing need of local authorities is forecast to be constant or even to grow in future years.
În concluzie, nevoia de împrumuturi a colectivităților locale este anticipată ca fiind constantă sau chiar în creștere în anii următori.
Only external constraints could limit this need and would entail a substantial reduction of public investment as local authorities have few alternative sources of financing.
Numai constrângerile exogene o pot limita, cu prețul unei scăderi semnificative a nivelului de investiții publice, întrucât colectivitățile locale au puține surse alternative de finanțare.
Moreover, other public sector entities may also have borrowing needs and be financed by mortgage lending companies: (i) public hospital centres whose outstanding debt is estimated at EUR 24 billion and whose annual borrowing need is estimated at EUR 3 billion; (ii) social housing bodies whose outstanding debt is estimated at EUR 100 billion (a large proportion of which is guaranteed by local authorities) and whose annual borrowing need is estimated at approximately EUR 15 billion; (iii) other public establishments run by the State and local authorities.
De altfel, și alte entități din sectorul public pot avea, de asemenea, nevoi de împrumuturi și pot fi finanțate de societățile de credit funciar: (i) centrele spitalicești publice a căror datorie restantă este estimată la 24 de miliarde EUR și nevoia anuală de împrumuturi de 3 miliarde EUR; (ii) organismele care asigură locuințele sociale a căror datorie restantă este estimată la 100 de miliarde EUR (din care o mare parte este garantată de colectivitățile locale) și a căror nevoie anuală de împrumuturi este estimată la aproximativ 15 miliarde EUR; (iii) alte instituții publice, emanații ale statului și colectivități locale.
The total market, at the local public sector level in the broad sense, can therefore be estimated at EUR 40 billion per annum.
Prin urmare, piața totală, la nivelul sectorului public local în sens larg, poate fi estimată în medie la 40 de miliarde EUR pe an.
The new development bank will, however, finance only local authorities and health establishments (and not the French public sector as a whole).
Cu toate acestea, noua bancă de dezvoltare va finanța doar colectivitățile locale și instituțiile de sănătate (și nu sectorul public francez în ansamblul său).
On the supply side: volume and price competition
La nivelul ofertei: concurența observată – volume și prețuri
Against a background of sustained demand, the supply of financing for the public sector has declined sharply because of:
Într-un context de cerere susținută, finanțarea sectorului public s-a confruntat cu o scădere semnificativă a ofertei ca urmare a:
the withdrawal of the market leader, Dexia, which met 40 % of the sector’s needs up to 2008;
retragerii liderului de piață, Dexia, care, până în 2008, asigura 40 % din nevoile sectorului;
the lack of appetite on the part of French banks which are keen to spread their financing capacity among all their customers and in particular customers with banking access;
interesul echilibrat al băncilor franceze care doresc să își distribuie capacitatea de finanțare pentru toți clienții lor, în special clienții cu conturi bancare;
the withdrawal of foreign banks which, because of the crisis, have less financing capacity.
retragerii băncilor străine care, din cauza crizei, au capacități de finanțare reduse.
The authorities concerned point out that these various factors led the Caisse des Dépôts et Consignations to renew in 2012, as in 2011, an emergency package of EUR 5 billion offset against savings funds and offered at a price of EURIBOR + 3,20 %.
Autoritățile în cauză observă că aceste elemente diferite au condus la reînnoirea în 2012, precum și în 2011, de către Caisse des Dépôts et Consignations a unei anvelope de urgență în valoare de 5 miliarde EUR din fondurile de economii, propusă la un preț Euribor de + 3,20 %.
The following table estimates the amount of the supply from the various banks for the local public sector in the broad sense, i.e. local authorities, hospital centres and social housing bodies.
Tabelul de mai jos prezintă o estimare a valorii ofertei diferitelor instituții bancare către sectorul public local în sens larg, și anume colectivitățile locale, centrele spitalicești și organismele care asigură locuințe sociale.
Estimation of the amount of the supply available from the various banks for the local public sector in the broad sense
Estimare a valorii ofertei diferitelor instituții bancare către sectorul public local în sens larg
(estimations drawn up by Dexia)
(estimări realizate de Dexia)
Yc distribution of the share of the PRCT awarded to Dexia, BPCE, CM and Depfa, i.e. EUR 1,5 billion
Inclusiv distribuirea părții acordate PRCT pentru Dexia, BPCE, CM și Depfa, și anume, 1,5 miliarde EUR.
Yc distribution of the share of the 2012 PRCT awarded to Dexia, BPCE, CASA, CM, SG and Depfa, i.e. EUR 1 billion
Inclusiv distribuirea părții acordate PRCT 2012 pentru Dexia, BPCE, CASA, CM, SG și Depfa, și anume, 1 miliard EUR.
EUR billion
În mld EUR
Crédit Agricole (including BFT, CA CIB)
Crédit Agricole (inclusiv BFT, CA CIB)
Other (foreign banks, EIB, CM, etc.)
Altele (bănci străine, BEI, CM etc.)
CDC (direct PRCT and savings fund packages)
CDC (PRCT direct și anvelope de fonduri de economii)
Not covered
Neacoperit
This restriction of the supply has gone together with a structural increase in prices since the 2008 financial crisis.
Limitarea ofertei este însoțită de o majorare structurală a prețurilor de la criza financiară 2008.
Whereas prices were around 100 basis points above EURIBOR in the first half of 2011, they rose to above 200 basis points in the second half of 2011.
În timp ce prețurile erau cu aproximativ 100 de puncte de bază peste Euribor în primul semestru al anului 2011, acestea au crescut cu peste 200 de puncte de bază în cursul celui de al doilea semestru.
The demand for the CDC package is more than three times higher than its volume: the EURIBOR + 320 basis points price is thus lower than the price that would balance supply and demand if the market were operating conventionally.
Cererea pentru anvelopa CDC este de peste trei ori mai mare decât volumul său: prin urmare, prețul Euribor + 320 puncte de bază este sub prețul care ar echilibra oferta și cererea în contextul unei funcționări standard a pieței.