natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The distribution of samples per Member State is based on population figures with a minimum number of 10 samples of the products concerned per Member State per calendar month as indicated in Section II.
Distribuția eșantioanelor per stat membru se bazează pe cifrele demografice, cu un număr minim de 10 eșantioane din produsele în cauză per stat membru per lună calendaristică, astfel cum se indică în secțiunea II.
Foodstuffs marketed and/or labelled as containing beef
Produse alimentare comercializate și/sau etichetate drept conținând carne de vită
Indicative monthly recommended sample numbers
Numărul indicativ lunar recomandat al eșantioanelor
France, Germany, Italy, the United Kingdom, Spain, Poland
Franța, Germania, Italia, Regatul Unit, Spania, Polonia
Romania, the Netherlands, Belgium, Greece, Portugal, Czech Republic, Hungary, Sweden, Austria, Bulgaria
România, Țările de Jos, Belgia, Grecia, Portugalia, Republica Cehă, Ungaria, Suedia, Austria, Bulgaria
Lithuania, Slovakia, Denmark, Ireland, Finland, Latvia
Lituania, Slovacia, Danemarca, Irlanda, Finlanda, Letonia
Slovenia, Estonia, Cyprus, Luxembourg, Malta
Slovenia, Estonia, Cipru, Luxemburg, Malta
E. Methods
E. Metodele
Competent authorities should preferably use the method(s) recommended by the European Union Reference Laboratory for animal proteins in feedstuffs, at http://eurl.craw.eu/en/164/legal-sources-and-sops
Autoritățile competente ar trebui să utilizeze, de preferință, metoda/metodele recomandată/recomandate de Laboratorul de referință al Uniunii Europene pentru proteine animale în hrana pentru animale, de la adresa http://eurl.craw.eu/en/164/legal-sources-and-sops
ACTION 2:
ACȚIUNEA 2:
Controls of horsemeat destined for human consumption
Controale asupra cărnii de cal destinate consumului uman
Meat of horses, asses, mules or hinnies, fresh chilled or frozen, classified under the Combined Nomenclature Code 0205 and which are destined for human consumption.
Carnea de cal, asin, măgar sau bardou, proaspătă sau congelată, clasificată la codul 0205 din Nomenclatura combinată și destinată consumului uman.
Competent authorities should carry out official controls in order to detect the possible presence of phenylbutazone residues in the products referred to in point A.
Autoritățile competente ar trebui să desfășoare controale oficiale pentru a detecta eventuala prezență a unor reziduuri de fenilbutazonă în produsele menționate la litera A.
The sampling of the products should be carried out in establishments handling the products referred to in point A (e.g. slaughterhouses, border inspection posts).
Eșantionarea produselor ar trebui efectuată în unitățile care manipulează produsele menționate la litera A (de exemplu, în abatoare, la posturile de inspecție la frontieră).
The recommended minimum number of samples to be taken within the period provided in Section II should be set at 1 sample every 50 tonnes of the products referred to in point A, with a minimum of 5 samples per Member State.
Numărul minim recomandat al eșantioanelor care ar trebui extrase în perioada prevăzută în secțiunea II ar trebui stabilit la un eșantion la fiecare 50 de tone din produsele menționate la litera A, cu un minimum de cinci eșantioane per stat membru.
Competent authorities should use methods validated according to Decision 2002/657/EC.
Autoritățile competente ar trebui să utilizeze metodele validate în conformitate cu Decizia 2002/657/CE.
Such methods are available at the website of the European Reference Laboratory for the residues of veterinary medicines and contaminants in food of animal origin for residues listed in Annex I, Group A (5) and Group B (2)(a), (b), (e) to Council Directive 96/23/EC [1], at http://fis-vl.bund.de/Public/irc/fis-vl/Home/mainII.
Metodele menționate sunt disponibile pe site-ul internet al Laboratorului european de referință pentru reziduurile de medicamente de uz veterinar și de contaminanți din produsele alimentare de origine animală pentru reziduurile enumerate în grupa A la punctul (5) și în grupa B la punctul (2) literele (a), (b) și (e) din anexa I la Directiva 96/23/CE a Consiliului [1], la http://fis-vl.bund.de/Public/irc/fis-vl/Home/mainII.
DURATION OF COORDINATED CONTROL PLAN
DURATA PLANULUI COORDONAT DE CONTROL
The coordinated control plan should be carried out for a period of one month starting from the date of adoption of this Recommendation or at the latest by 1 March 2013.
Planul coordonat de control ar trebui aplicat timp de o lună începând de la data adoptării prezentei recomandări sau cel târziu începând cu 1 martie 2013.
REPORTING OF RESULTS
RAPORTAREA REZULTATELOR
Competent authorities should report the summary of the following information for each of the actions referred to in Section I of this Annex:
Autoritățile competente ar trebui să raporteze un rezumat al următoarelor informații pentru fiecare dintre acțiunile menționate în secțiunea I a prezentei anexe:
number of samples taken, per category of products;
numărul eșantioanelor extrase, per categorie de produse;
the method(s) used for the analysis and the type of analysis performed;
metoda/metodele utilizată/utilizate pentru analiză și tipul analizei efectuate;
number of positive findings;
numărul de detectări;
follow-up controls performed with respect to positive findings in products referred to in point A under Action 1 in cases where the detected presence of horsemeat exceeds 1 %;
controalele ulterioare efectuate în ceea ce privește detectările în produsele menționate la litera A în cadrul acțiunii 1 în cazurile în care prezența detectată a cărnii de cal depășește 1 %;
follow-up controls performed with respect to positive findings in products in point A under Action 2;
controalele ulterioare efectuate în ceea ce privește detectările în produsele menționate la litera A în cadrul acțiunii 2;
results of follow-up controls;
rezultatele controalelor ulterioare;
with respect to positive findings in products referred to in point A under Action 2, the country where the animal concerned was certified for slaughter.
în ceea ce privește detectările în produsele menționate la litera A în cadrul acțiunii 2, țara în care a fost certificat pentru sacrificare animalul în cauză.
The report should be communicated to the Commission within 15 days from the end of the one-month period referred to in Section II.
Raportul ar trebui comunicat Comisiei în termen de 15 zile de la sfârșitul perioadei de o lună menționate în secțiunea II.
The report should be presented in accordance with the format to be provided by the Commission.
Raportul ar trebui prezentat în conformitate cu formatul care urmează a fi furnizat de Comisie.
Competent authorities should immediately report to the Commission any positive results of the official controls carried out with respect to Actions 1 and 2 mentioned in Section I through the Rapid Alert System for Food and Feed.
Autoritățile competente ar trebui să raporteze imediat Comisiei orice rezultat pozitiv al controalelor oficiale desfășurate în ceea ce privește acțiunile 1 și 2 menționate în secțiunea I, prin Sistemul rapid de alertă pentru alimente și furaje.
Competent authorities should also report to the Commission the results of any own checks carried out at their request by food business operators.
De asemenea, autoritățile competente ar trebui să raporteze Comisiei rezultatele oricăror controale efectuate la solicitarea lor de operatorii din sectorul produselor alimentare.
Such information should be accompanied by the details referred to in point 1 and presented in accordance with the format to be provided by the Commission.
Aceste informații ar trebui să fie însoțite de detaliile menționate la punctul 1 și să fie prezentate în conformitate cu formatul care urmează a fi furnizat de Comisie.
Coordinated control plan with a view to establish the prevalence of fraudulent practices in the marketing of certain foods I. ACTIONS AND SCOPE OF COORDINATED CONTROL PLAN The coordinated control plan should consist of two actions:
Plan coordonat de control vizând stabilirea prevalenței unor practici frauduloase în comercializarea anumitor produse alimentare
on mobilising Information and Communications Technologies to facilitate the transition to an energy-efficient, low-carbon economy
privind mobilizarea tehnologiilor informației și comunicațiilor în vederea facilitării tranziției către o economie eficientă din punct de vedere energetic și cu emisii reduse de carbon
In April 2006, the European Parliament and the Council adopted a Directive on Energy End-Use Efficiency and Energy Services [1], setting the framework for measures addressing energy saving potential in the energy end-use sectors not covered by the Emissions Trading Scheme (ETS).
În aprilie 2006, Parlamentul European și Consiliul au adoptat Directiva privind eficiența energetică la utilizatorii finali și serviciile energetice [1], prin care a fost stabilit cadrul pentru adoptarea de măsuri privind potențialul de economisire a energiei în sectoare neparticipante la sistemul de comercializare a certificatelor de emisii (ETS).
National Energy Efficiency Action Plans (NEEAPs) required by the Directive 2006/32/EC play a central role in planning and reporting on implementation of national measures addressing energy efficiency with the exception of the ETS.
Planurile naționale de acțiune pentru eficiența energetică (NEEAP) prevăzute de Directiva 2006/32/CE joacă un rol central în planificarea și raportarea implementării măsurilor naționale de îmbunătățire a eficienței energetice, cu excepția ETS.
In their first NEEAPs a number of EU Member States have indicated plans to tackle the energy saving potential of ICT [2].
În primele lor NEEAP, o serie de state membre UE au prezentat planuri de exploatare a potențialului de economisire a energiei al sectorului TIC [2].
Unlocking the potential to reduce 20% of the EU's energy consumption is expected to result in significant cost savings and environmental benefits.
Se consideră că realizarea potențialului de reducere cu 20% a consumului de energie al UE va avea ca rezultat importante reduceri ale costurilor și beneficii de mediu.
The proposals were approved by the European Council [5] and the European Parliament in December 2008.
Consiliul European [5] și Parlamentul European au adoptat pachetul în decembrie 2008.
In May 2008, the Commission adopted the Communication Addressing the challenge of energy efficiency through information and communication technologies [6] in which it recognised the potential of Information and Communication Technologies (ICT) to provide a cost-effective means of improving energy efficiency across industry and broader civil society.
În mai 2008, Comisia a adoptat o comunicare intitulată Soluționarea problemei eficienței energetice prin tehnologiile informației și comunicațiilor [6], prin care recunoaște potențialul tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC) de a oferi mijloace eficiente de îmbunătățire a eficienței energetice în sectorul industrial și în ansamblul societății civile.
In July 2008 the Commission adopted the Communication on the Sustainable Consumption and Production and Sustainable Industrial Policy Action Plan [7], (SCP/SIP), with proposals aiming to improve the environmental performance of products throughout their life-cycle and to increase the demand for more sustainable goods, while encouraging EU industry to take advantage of opportunities to innovate.
În iulie 2008, Comisia a adoptat comunicarea referitoare la Planul de acțiune privind consumul și producția durabile și politica industrială durabilă [7] (SCP/SIP), conținând propuneri vizând îmbunătățirea performanței ecologice a produselor de-a lungul ciclului lor de viață și încurajarea cererii de mărfuri sustenabile, încurajând în același timp industria din UE să exploateze oportunitățile de inovare.
In support of the SCP/SIP Action Plan and based on a related mandate in the Communication Integrated Product Policy: Building on Environmental Life-Cycle Thinking [8], the Commission is developing, via its Joint Research Centre, a guidance handbook [9] on quantifying and analysing the environmental life cycle impact of products and processes, including carbon emissions and energy efficiency.
În sprijinul planului de acțiune SCP/SIP și pe baza mandatului aferent din comunicarea Politica integrată a produselor – Dezvoltarea unei gândiri asupra mediului înconjurător bazată pe ciclul de viață [8], Comisia elaborează, prin intermediul Centrului Comun de Cercetare, un manual de orientare [9] privind cuantificarea și evaluarea impactului asupra mediului al ciclului de viață al produselor și proceselor, inclusiv emisiile de dioxid de carbon și eficiența energetică.
In November 2008, the Commission adopted a European Economic Recovery Plan [10] for a faster return to economic growth, emphasising the immediate need for investment in energy efficiency and clean technologies.
În noiembrie 2008, Comisia a adoptat Planul european de redresare economică [10] vizând reîntoarcerea mai rapidă la creșterea economică, în care se accentua necesitatea imediată de investiții în eficiența energetică și în tehnologiile ecologice.
To implement this plan, in the Communication Investing today for tomorrow's Europe [11], the Commission proposed a package of measures to channel financial support towards energy and high speed broadband networks.
În vederea implementării planului, Comisia a propus, în comunicarea intitulată Investiția de azi în Europa de mâine [11], un pachet de măsuri de sprijinire financiară a rețelelor energetice și a rețelelor de bandă largă de mare viteză.
As part of the European Economic Recovery Plan, the Commission has launched Public-Private Partnerships that aim to further develop green technologies and smart energy infrastructures in the buildings, manufacturing and transport domains: the Energy Efficient Buildings, Factories of the Future and Green Cars Initiatives, respectively.
Ca parte a planului european de redresare economică, Comisia a lansat parteneriate public-privat care urmăresc să continue dezvoltarea tehnologiilor ecologice și a infrastructurilor energetice inteligente în domeniile construcțiilor, producției și transporturilor, cum ar fi clădirile eficiente din punct de vedere energetic, fabricile viitorului și, respectiv, inițiativa privind autoturismele ecologice.
In December 2008, the Commission adopted, as part of the Green Transport initiative, an Action Plan for the Deployment of Intelligent Transport Systems in Europe and an accompanying Proposal for a Directive laying down the framework for the deployment of Intelligent Transport Systems (ITS) in the field of road transport and interfaces with other transport modes [12].
În decembrie 2008, Comisia a adoptat, în cadrul inițiativei privind transportul ecologic, un plan de acțiune pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în Europa, însoțit de o propunere de directivă de instituire a cadrului pentru implementarea sistemelor de transport inteligente (ITS) în domeniul transportului rutier și pentru interfețele cu alte moduri de transport [12].
The Commission proposed specific measures aimed to accelerate the deployment of ITS with the aim of improving energy efficiency in transport systems.
Comisia a propus măsuri specifice vizând accelerarea răspândirii ITS, în scopul îmbunătățirii eficienței energetice a sistemelor de transport.
Energy use by ICT equipment and services represents about 8% of electrical power in the EU, and about 2% of carbon emissions [13].
Energia utilizată de echipamentele și serviciile TIC reprezintă aproximativ 8% din energia electrică din UE și aproximativ 2% din emisiile de dioxid de carbon [13].
The Directive 2005/32/EC of the European Parliament and of the Council of 6 July 2005 establishing a framework for the setting of ecodesign requirements for energy-using products [14] provides EU-wide rules for placing energy-using products on the market, including ICT products, in relation to their energy efficiency and environmental performance over their full life-cycle.
Directiva 2005/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iulie 2005 de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor consumatoare de energie [14] conține reglementări aplicabile pe întreg teritoriul comunitar privind plasarea pe piață a produselor consumatoare de energie, inclusiv produse TIC, în ceea ce privește eficiența energetică a acestora și performanța ecologică pe întreaga durată de viață.
The Directive also gives opportunities to voluntary initiatives tabled by industry.
De asemenea, directiva prevede oferirea de oportunități inițiativelor voluntare prezentate de către industrie.
In its Communication on mobilising Information and Communications Technologies to facilitate the transition to an energy-efficient, low-carbon economy [15], the Commission underscored the untapped potential for the ICT sector to focus on systemic improvements to its own processes, including operations, manufacturing, service delivery and supply chain management.
În comunicarea acesteia privind mobilizarea tehnologiilor informației și comunicațiilor în vederea facilitării tranziției către o economie eficientă din punct de vedere energetic și cu un nivel redus al emisiilor de dioxid de carbon [15], Comisia a atras atenția asupra potențialului neexploatat al ameliorărilor sistemice ale proceselor din interiorul sectorului TIC, între acestea aflându-se operațiunile, producția, furnizarea de servicii și gestionarea lanțului de aprovizionare.
The results of a public consultation [16] published in September 2009 confirmed that different companies currently pursue different strategies to improve their energy and environmental performance.
Rezultatele consultării publice [16] publicate în septembrie 2009 au confirmat faptul că în prezent întreprinderile urmăresc diferite strategii pentru a-și ameliora performanțele energetice și ecologice.
A co-ordinated approach would better highlight opportunities, focus investment and yield economic benefits for the sector as a whole, as well as contributing to energy-efficiency goals.
O abordare coordonată ar evidenția mai bine oportunitățile, ar orienta investițiile și ar aduce beneficii economice pentru întregul sector, contribuind în același timp la atingerea obiectivelor de eficiență energetică.
Setting ambitious targets by the ICT sector for improving the energy and environmental performance of its processes is of the utmost importance.
Stabilirea de către sectorul TIC a unor obiective ambițioase de îmbunătățire a performanței energetice și ecologice a proceselor acestuia este deosebit de importantă.
Progress towards such targets should be measurable and verifiable.
Evoluția în direcția unor astfel de obiective ar trebui să fie măsurabilă și verificabilă.
Targets should be updated as more reliable baseline data becomes available.
Obiectivele ar trebui să fie reevaluate pe măsură ce devin disponibile date de bază mult mai precise.
The ICT sector has expressed an interest in setting up an ICT for Energy Efficiency (ICT4EE) Forum that would work to adopt and implement a framework to measure the sector's energy and carbon footprints, set targets and benchmark progress.
Sectorul TIC și-a exprimat interesul privind înființarea unui Forum TIC pentru eficiență energetică (ICT4EE), care va pregăti adoptarea și implementarea unui cadru de măsurare a consumului de energie și a emisiilor de dioxid de carbon ale sectorului, care va stabili obiective și va urmări progresele înregistrate.
For the purposes of this Recommendation, the ICT sector refers to the ICT manufacturing industries, ICT trade industries and ICT services industries as defined by the Organisation for Economic Co-operation and Development [17].
În scopul prezentei recomandări, „sectorul TIC” înseamnă sectoare de producție TIC, sectoare comerciale TIC și sectoare de servicii TIC, astfel cum au fost definite de către Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică [17].
The ICT sector can deliver simulation, modelling, analysis, monitoring and visualisation tools that are vitally needed to facilitate a whole building approach to the design and operation of buildings that takes into account the many factors that influence energy demand.
Sectorul TIC poate furniza instrumente de simulare, modelare, analiză, monitorizare și vizualizare care sunt vitale pentru adoptarea unei abordări holistice asupra proiectării și utilizării clădirilor, care să țină cont de factorii multipli care influențează cererea de energie.
However investments are hampered by the absence of a sector-wide reliable and transparent means of quantifying and tracking energy and cost savings over time, which ideally would form the basis of design strategies and tools.
Cu toate acestea, investițiile sunt descurajate de absența la nivel sectorial a unor mijloace disponibile precise și transparente de cuantificare și urmărire în timp a reducerii consumului de energie și a costurilor, care, într-o situație ideală, ar putea forma o bază pentru strategii și instrumente de proiectare.
Transport and logistics industries rely heavily on the use of ICT for the functioning and optimisation of their overall operations, in particular transportation and storage requirements.
Sectoarele transporturilor și logisticii depind în mare măsură de utilizarea TIC pentru desfășurarea și optimizarea întregii lor activități, în special în ceea ce privește cerințele de transport și depozitare.
They are thus well-positioned to take a leading role in optimising the energy and carbon footprints of their services and providing relevant information to customers.
Prin urmare, acestea dețin o poziție favorabilă pentru a-și asuma un rol conducător în optimizarea consumului de energie și a emisiilor de dioxid de carbon presupuse de procesul de funcționare și pentru a furniza informații relevante clienților.
In the buildings and construction, and transport and logistics domains, a need for comparable methodologies for measuring energy performance and carbon emissions has already been identified, and work to this end has already been initiated.
În sectorul clădirilor și construcțiilor și al transporturilor și logisticii a fost deja identificată necesitatea elaborării unor metodologii comparabile pentru măsurarea performanței energetice și a emisiilor de dioxid de carbon, activitatea în acest sens fiind deja inițiată.
Common methodologies should serve to provide reliable data and a basis upon which ICT tools could be developed.
Existența unor metodologii comune ar trebui să permită obținerea de date precise și stabilirea unei platforme pe care vor putea fi dezvoltate instrumente TIC.
Partnerships between sectors could accelerate the development and wide-scale roll-out of ICT-based solutions for monitoring, managing and measuring energy-use and carbon emissions in energy-using activities, thus helping to provide a reliable basis for energy-saving and emissions-reducing decisions.
Parteneriatele între sectoare pot accelera dezvoltarea și răspândirea pe scară largă a soluțiilor TIC de monitorizare, gestionare și măsurare a consumului de energie și a emisiilor de dioxid de carbon ale activităților consumatoare de energie, ceea ce va contribui la asigurarea unei baze solide pentru adoptarea de decizii privind reducerea consumului de energie și a emisiilor de dioxid de carbon.
Smart metering can provide real-time information flows and the possibility of new control loops, thereby enabling better management and control of energy, and influencing final consumption by consumers, in particular when metering is accompanied by informative billing.
Contorizarea inteligentă poate asigura fluxuri de informație în timp real și noi bucle de control, permițând astfel o mai bună gestionare și controlul energiei, dar poate influența și consumul final al utilizatorilor, în special atunci când contorizarea este însoțită de o facturare detaliată.
Several Member States have introduced, or are considering legal obligations to introduce, smart metering.
O serie de state membre au introdus sau examinează căile legale de a introduce obligativitatea contorizării inteligente.