natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Keeping the ingredients and the crackling cream at a low temperature is important for this variety so that the crackling cream can separate the dough layers when the flaky structure is prepared.
În această variantă este importantă temperatura redusă a ingredientelor și a pastei de jumări, pentru ca la îndoire pasta de jumări să despartă foile de aluat.
The fat between the thin layers of cold dough melts during baking and prevents the dough layers from sticking.
Stratul de grăsime dintre straturile subțiri de aluat se topește în timpul coacerii și împiedică lipirea acestora.
In the meantime, the water in the dough and the fat turns into steam, softening and separating the layers of dough, a process by which the product being baked separates into leaves.
În același timp, apa din grăsime se transformă în abur și separă straturile de aluat, produsul copt putând fi astfel desfăcut în foi.
The flaky structure may be achieved in two ways:
Structura de foietaj poate fi obținută în două moduri:
The crackling cream is spread evenly on the thin layers of dough, then the dough is rolled up starting from one end.
se aplică în mod uniform pasta de jumări pe foaia subțire de aluat întinsă, după care se rulează aluatul de la un capăt.
This roll is left to rest for 15-30 minutes, then the dough is rolled back out into a thin layer and rolled up again at 90 degrees to the previous rolling.
Ruloul obținut se lasă să se odihnească timp de 15-30 de minute, după care este întins și rulat iarăși, în direcția perpendiculară pe direcția inițială.
If this process is not carried out, the scones will collapse during baking.
Dacă nu se respectă schimbarea direcției de rulare, la coacere pogăcelele se lasă;
The rested basic dough is rolled out into a thin layer and the crackling mixture is spread on its surface at each folding.
se întinde o foaie subțire din aluatul de bază și se aplică pastă de jumări de fiecare dată când se împăturește aluatul întins.
In this case it is not rolled up but folded (at least three times).
În acest caz, în loc de rulare se realizează împăturirea aluatului (de cel puțin trei ori).
Before the last rolling-out the dough is rested for at least 15 minutes, then it is rolled out until it is finger-thick (1-2 cm); its surface is scored with deep perpendicular lines and it is cut up using a dough cutter 3-6 cm in diameter.
Înainte de întinderea finală, aluatul se lasă să se odihnească cel puțin 15 minute, apoi se întinde într-o foaie cu grosimea de un deget (1-2 cm), se crestează cu linii dese și perpendiculare pe partea superioară și se taie cu ajutorul unui tăietor de pogăcele cu diametrul între 3-6 cm.
When the egg has dried slightly on the surface, the scones are placed, evenly spaced, on the baking tray; they are left to rise for 40-45 minutes and then baked in a hot oven at 220-240 °C for 8-10 minutes.
După uscarea oului, pogăcelele se așează la distanțe egale în tavă și se lasă la dospit timp de 40-45 de minute, apoi se coc în cuptorul fierbinte, la 220-240 °C timp de 8-10 minute, după care sunt gata.
Then they are ready. The products are sold without packaging (loose) or pre-packed.
Comercializarea se face fără ambalare (vrac) sau în variantă preambalată.
Specific character of the agricultural product or foodstuff
Caracterul specific al produsului agricol sau alimentar
The specific character of ‘Tepertős pogácsa’ is based on the following:
Specificitatea „Tepertős pogácsa” se datorează:
the basic material comprising pork crackling and pork fat,
ingredientelor de bază, și anume jumările de porc și grăsimea de porc;
the special technique used to prepare the dough,
tehnicii specifice de pregătire a aluatului;
the physical, chemical and organoleptic characteristics.
caracteristicilor fizico-chimice și proprietăților organoleptice.
The basic material, pork crackling, gives the product its character.
Ingredientul de bază care conferă specificitate sunt jumările de porc.
The crackling, which comprises the pieces obtained by frying fat bacon containing little or no meat, gives ‘Tepertős pogácsa’ its specific character.
Caracterul specific al „Tepertős pogácsa” este conferit de jumările de porc obținute prin topirea slăninii de porc fără carne sau cu un conținut redus de carne.
The crackling has a protein content of 12-13 %, a fat content of 82-84 % and provides at least 60 % of the fat contained in the product.
Jumările de porc conțin 12-13 % proteine și 82-84 % grăsimi. Minim 60 % din conținutul de grăsimi al produsului provine din acest ingredient.
The special technique used to prepare the dough:
Tehnica specifică de realizare a aluatului Folosirea jumărilor permite, pe lângă obținerea unui aluat fraged, și realizarea unei structuri de foietaj din aluat împăturit.
The crackling which is used to make the short variety also makes it possible to prepare the dough by means of a special folding technique which gives it its flaky structure; moreover, the high fat content means that the dough must undergo special preparation in cold conditions at 24–26 °C.
În același timp, din cauza conținutului mare de grăsimi, este necesară realizarea aluatului la rece, la o temperatură de 24-26 °C.
The physical, chemical and organoleptic characteristics:
Caracteristicile fizico-chimice și proprietățile organoleptice
Owing to the 20-30 % fat content achieved by using the pork crackling and fat, ‘Tepertős pogácsa’ has a higher nutritive value, dries less quickly and has a longer shelf-life than other products in the same category.
Din cauza conținutului de grăsimi de 20-30 % datorat jumărilor de porc și grăsimii de porc, valoarea energetică a „Tepertős pogácsa” este mai mare și produsul se usucă mai greu, deci poate fi consumat mai mult timp decât produsele similare din aceeași categorie.
The word ‘pogácsa’ (scone) was first used around 1395 and originally meant a griddle cake/bread baked in ash and embers.
Prima menționare a cuvântului „pogácsa” („pogăcea”) datează din jurul anului 1395, când desemna o lipie coaptă pe cenușă de jar.
In Hungarian folk tales the scone became known as ‘hamuban sült pogácsa’ (scone baked in ash).
Aceasta a devenit cunoscută în basmele populare maghiare sub denumirea „hamuban sült pogácsa” („pogăcea coaptă în cenușă”).
Until the end of the 17th century the griddle cake/bread, which was eaten like bread, was called scone-bread or scone-type bread.
Lipia, care era consumată precum pâinea, era denumită până în secolul al XVII-lea pâine-pogăcea sau pâine cu pogăcea.
Two conditions enabled the development of ‘Tepertős pogácsa’: firstly, the custom of frying fat from bacon became widespread and, secondly, crackling became an everyday food.
Apariția „Tepertős pogácsa” se datorează întrunirii a două condiții: obiceiul de a topi grăsimea din slănină și faptul că jumările au devenit parte a meselor zilnice.
According to a description of a middle-ranking noble family in the county of Somogy dating from 1770, frying bacon and making crackling became part of the customs of noble households from the 18th century onwards.
Topirea slăninii și obținerea de jumări – conform unei descrieri casnice a unei gospodării nobile din 1770 din Somogy – a devenit uzuală în familiile nobile în secolul al XVIII-lea.
According to oral ethnographic data from the turn of the 19th and 20th centuries, crackling was used for making soap by peasant households in the Central Tisza region, and eating crackling developed gradually.
În zona Közép-Tisza – pe baza datelor etnografice transmise pe cale orală – la sfârșitul secolului al XIX-lea și începutul secolului al XX-lea jumările erau încă fierte pentru obținerea săpunului, consumarea lor devenind obișnuință numai în timp.
After slaughtering a pig, the scones were baked with fresh, generally small, skinless crackling.
Pogăcelele se pregăteau după tăierea porcului, în special din jumările mici fără șorici.
Major consolidated works produced in the 1930s in the field of ethnography refer to scones made with risen or unrisen dough based on wheat flour and already embellished, among other ingredients, with crackling [Bátky Zs.: Táplálkozás (Food) in: A magyarság néprajza (Ethnography of the Hungarians), Budapest, 1933, p. 100] and it can therefore be maintained that the addition of crackling from bacon fried to risen dough became a widespread custom at the beginning of the 20th century.
Într-o mare lucrare etnografică realizată în anii 1930, pogăcelele sunt amintite ca un aliment preparat din aluat de grâu dospit și nedospit și figurează deja – printre altele – ca fiind condimentate cu jumări (Bátky Zs.: Táplálkozás. În: A magyarság néprajza. Budapesta, 1933. p. 100), prin urmare se poate afirma că la începutul secolului al XX-lea era deja o obișnuință adăugarea de jumări din slănină topită la aluatul dospit. În prezent „Tepertős pogácsa” deține în continuare un rol important în mesele zilnice, ca felul doi după supele consistente (gulaș, ciorbă de fasole).
Today, ‘Tepertős pogácsa’ has become an important part of everyday meals and is served after soups (made with meat or beans).
Pogăcelele cu jumări se servesc ca antreu la întâlniri de lucru și conferințe.
It is offered to meeting or conference participants and is a dish favoured in the home, especially on the occasion of family celebrations (weddings, christenings) or feasts (Christmas, Easter); it is also often served as a savoury snack to accompany wine in agri-tourism [Hagyományok Ízek Régiók (Regional Taste Traditions), vol. I, p. 145-147.].
Acestea sunt pregătite cu mare drag și în casă, în special cu ocazia evenimentelor de familie (căsătorii, cununii) și de sărbători, Crăciun și Paște, sau în agroturism, alături de vin (Hagyományok Ízek Régiók, vol. I, p. 145-147).
From the 1880s to the present day several cookery books have attested to its reputation, including Dobos C. József: Magyar-Franczia szakácskönyv (Hungarian-French cookery book) pp. 784-785, 1881; Rozsnyai Károly: Legújabb nagy házi cukrászat (The latest home-made confectionery) p. 350, 1905; Kincses Váncza receptkönyv (Kincses Váncza recipe book) p. 21, 1920; Az Új idők második receptkönyve (The second volume of the modern-day recipe book), p. 182, 1934; Hajdú Ernőné: Jaj, mit főzzek (What shall I cook?), p. 73, 1941; Rudnay János: A magyar cukrászat remekei (Masterpieces of Hungarian confectionery), p. 89, 1973.
Faima produsului este certificată de numeroase cărți de rețete, din anii 1880 și până în zilele noastre: Dobos C. József: Magyar-Franczia szakácskönyv, p. 784-785, 1881; Rozsnyai Károly: Legújabb nagy házi cukrászat, p. 350, 1905; Kincses Váncza receptkönyv p. 21, 1920; Az Új idők második receptkönyve p. 182, 1934; Hajdú Ernőné: Jaj, mit főzzek, p. 73, 1941; Rudnay János: A magyar cukrászat remekei, p. 89, 1973.
Minimum requirements and procedures to check the specific character
Cerințe minime și proceduri pentru verificarea caracterului specific
Specific character
Caracterul specific
Verification method and frequency
Procedura și frecvența de control
fat content
Conținut de grăsime
20-30 % (of the dry matter)
20-30 % (calculat la substanța uscată)
only pig fat may be used
poate fi utilizată numai grăsime de porc
In accordance with the product description under point 3.5, in a laboratory once every six months.
În laborator, o dată la jumătate de an, conform descrierii produsului de la punctul 3.5
crackling (cream)
Jumări (pastă)
pork crackling must be used
folosirea de jumări de porc
crackling without skin must be used
folosirea de jumări de porc fără șorici
On the basis of the file or sheet relating to the product, with documentation by batch.
Pe baza documentației produsului sau fișei produsului, documentat pe cantități de producție
ingredients
Ingrediente
in accordance with the product description under point 3.6 (pork crackling, pig fat, wheat flour, egg, egg yolk, milk, yeast, white wine or vinegar, cream, salt and pepper).
cele definite în descrierea produsului de la punctul 3.6 (jumări de porc, grăsime de porc, făină de grâu, ouă, gălbenuș de ouă, lapte, drojdie, vin alb sau oțet, smântână, sare, piper)
On the basis of the file or sheet relating to the product, with documentation by lot.
Pe baza documentației produsului sau fișei produsului, documentat pe cantități de producție
organoleptic characteristics of the product (content, taste and aroma)
Caracteristicile organoleptice ale produsului finit (miez, gust, miros)
short or flaky texture
structură fragedă sau de foietaj
taste and aroma characteristic of the crackling and mildly peppered
gust și miros caracteristic de jumară, ușor piperat
Organoleptic test every shift.
Control organoleptic realizat pentru fiecare lot
Name Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ, Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság [Central Agriculture Administration Office, Food and Feed Safety Directorate]
Denumire Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ, Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság
Address 1095 Budapest, Mester u. 81
Adresă 1095 Budapest, Mester u. 81
Specific tasks of the authority or body
Responsabilități specifice ale autorității sau organismului respectiv
The authority responsible for verification checks that the requirements set out in the specification are indeed being complied with.
Autoritatea de verificare se asigură că produsul corespunde în totalitate specificațiilor din caietul de sarcini.
They may also be minced with a mincer.
Mărunțirea poate fi realizată de asemenea cu ajutorul unei mașini de tocat.
In that case, the disk with the smallest perforations should be used.
În acest caz se utilizează sita cu găurile cele mai mici.
After the scones have been placed on the baking tray they are left to rise for 50-55 minutes, then baked in a hot oven at 220–240 °C for 12-15 minutes.
Pogăcelele se lasă la dospit 50-55 de minute în tava de copt, apoi se coc la o temperatură de 220-240 °C timp de 12-15 minute, după care sunt gata.
The present-day variety – which is smaller, cylindrical and marked with a square pattern – became widespread in Hungary at the end of the Middle Ages. This griddle cake/bread, with its different varieties of dough, was the most common foodstuff in peasant cuisine and its popularity has been undeniable ever since.
Forma sa actuală, cea tăiată, de dimensiune mică, cilindrică și cu crestături pătrate pe partea superioară s-a generalizat în Ungaria la sfârșitul Evului Mediu, devenind, în cele două variante de aluat, produsul copt cel mai popular din bucătăria rustică maghiară și păstrându-și popularitatea până în zilele noastre.
Proof of this is provided by the succession inventory of noble families, which shows that fat/lard firkins started to appear in the Great Plain from the 18th century (Cegléd 1850-1900, published by Ceglédi Kossuth Múzeum, Cegléd, 1988, pp. 28 30 Szűcs).
Aceasta este confirmată și de faptul că din secolul al XVIII-lea apar în inventarele de succesiune ale familiilor nobile din Alföld putinele în care se păstrează grăsimea obținută din topirea slăninii (Cegléd 1850-1900. Editura Ceglédi Kossuth Múzeum, Cegléd, 1988, pp. 28, 30. Szűcs).
The custom of frying bacon and eating fat/lard probably became part of the popular peasant tradition of preparing pig in the mid-19th century, because from the 1850s onwards fat/lard firkins appeared in the peasant registers of the area between the Danube and the Tisza.
În procesul de prelucrare a porcului, topirea grăsimii, respectiv utilizarea grăsimii obținute pentru consum în rândul familiilor de la țară a devenit cel mai probabil răspândită de la mijlocul secolului al XIX-lea, întrucât în inventarele rurale de la Duna-Tisza Köze din anii 1850 deja figurează putinile de grăsime.
The top is shiny, reddish brown and deeply scored with squares. The sides are sand coloured and mat and the bottom is reddish brown and mat.
Partea de sus este lucioasă, de culoare maro-roșcat, cu crestături dese în formă de cruce, partea laterală este mată, de culoarea nisipului, iar partea inferioară este netedă, având o culoare maro-roșcat. Miez
The surface is reddish brown and scored into squares. The underside is smooth and reddish brown.
Produsul prezintă o suprafață maro-roșcată, cu crestături pătrate pe partea superioară.
Internal structure Clearly short texture but not crumbly.
Are o compoziție deosebit de fragedă, dar nu se fărâmițează.
Commission Implementing Regulation (EU) No 1145/2013
Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1145/2013 al Comisiei
Commission Implementing Regulation (EU) No 1146/2013
Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1146/2013 al Comisiei
entering a name in the register of protected designations of origin and protected geographical indications [Cebolla Fuentes de Ebro (PDO)]
de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Cebolla Fuentes de Ebro (DOP)]
Pursuant to Article 6(2) of Regulation (EC) No 510/2006, Spain’s application to register the name ‘Cebolla Fuentes de Ebro’ was published in the Official Journal of the European Union [3].
În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, cererea de înregistrare a denumirii „Cebolla Fuentes de Ebro” depusă de Spania a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene [3].
As no statement of objection under Article 7 of Regulation (EC) No 510/2006 has been received by the Commission, the name ‘Cebolla Fuentes de Ebro’ should therefore be entered in the register,
Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, denumirea „Cebolla Fuentes de Ebro” ar trebui, prin urmare, înregistrată,
OJ C 375, 5.12.2012, p. 18.
JO C 375, 5.12.2012, p. 18.
Cebolla Fuentes de Ebro (PDO)
Cebolla Fuentes de Ebro (DOP)
Commission Implementing Regulation (EU) No 1147/2013
Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1147/2013 al Comisiei
amending Regulation (EC) No 1121/2009 laying down detailed rules for the application of Council Regulation (EC) No 73/2009, as regards the single area payment scheme for farmers in Cyprus
de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1121/2009 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 73/2009 al Consiliului în ceea ce privește schema de plată unică pe suprafață pentru fermieri din Cipru
In accordance with Article 89 of Commission Regulation (EC) No 1121/2009 [2], the agricultural area for Cyprus is set out in Annex VIII to that Regulation.
În conformitate cu articolul 89 din Regulamentul (CE) nr. 1121/2009 al Comisiei [2], suprafețele agricole pentru Cipru sunt stabilite în anexa VIII la respectivul regulament.
By letter of 13 August 2013, Cyprus has informed the Commission that it had reviewed its utilised agricultural area eligible for the single area payment scheme, as referred to in Article 124(1) of Regulation (EC) No 73/2009.
Prin scrisoarea din 13 august 2013, Cipru a informat Comisia că și-a revizuit suprafața agricolă utilizată, eligibilă pentru schema de plată unică pe suprafață în conformitate cu articolul 124 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009.
The revision takes account of the fact that many producers have abandoned their cultivated land in recent years, following exceptional weather conditions in the years 2006-2009 manifested by significant droughts and shortages of water supply for irrigation systems, which had a severe impact on the integrity of the network of dams in Cyprus.
Revizuirea ia în considerare faptul că mulți producători și-au abandonat în ultimii ani terenurile cultivate, ca urmare a unor condiții meteorologice excepționale în perioada 2006-2009, manifestate prin perioade de secetă severă și printr-un deficit de apă în aprovizionarea sistemelor de irigație, care au avut un impact puternic asupra integrității rețelei de baraje din Cipru.
Accordingly, the overall area for which the single area payment is claimed has been declining since 2007, which demonstrates the permanent nature of such land abandonment and justifies a revision of the utilised agricultural area.
În consecință, suprafața totală pentru care se solicită plata unică pe suprafață a scăzut începând cu 2007, ceea ce demonstrează natura permanentă a abandonării terenurilor și justifică o revizuire a suprafeței agricole utilizate.
Furthermore, the revision follows from the experience gained in recent years from the verification of the eligibility conditions for the single area payment under the single area payment scheme, which resulted in an update of the identification system for agricultural parcels referred to in Article 17 of Regulation (EC) No 73/2009, and which has shown that the utilised agricultural area maintained in good agricultural condition on 30 June 2003 was less than previously estimated.
În plus, revizuirea rezultă din experiența dobândită în ultimii ani cu ocazia verificării condițiilor de eligibilitate pentru plata unică pe suprafață în cadrul schemei de plată unică pe suprafață, care a dus la o actualizare a sistemului de identificare a parcelelor agricole menționat la articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 și care a arătat că suprafața agricolă utilizată, menținută în bune condiții agricole la 30 iunie 2003, era mai mică decât se estimase anterior.
The agricultural area for the single area payment scheme should therefore be reduced to 127000 ha.
În consecință, suprafața agricolă pentru schema de plată unică pe suprafață ar trebui redusă la 127000 ha.
Regulation (EC) No 1121/2009 should therefore be amended accordingly.
Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1121/2009 ar trebui modificat în consecință.
The amendment proposed by this Regulation should apply to aid applications as from calendar year 2013.
Modificarea propusă de prezentul regulament ar trebui să se aplice cererilor de ajutor începând cu anul calendaristic 2013.
In Annex VIII to Regulation (EC) No 1121/2009, the row concerning Cyprus is replaced by the following:
În anexa VIII la Regulamentul (CE) nr. 1121/2009, rândul referitor la Cipru se înlocuiește cu următorul rând:
‘Cyprus
„Cipru
It shall apply to aid applications as from calendar year 2013.
Se aplică cererilor de ajutor din anul calendaristic 2013.
Done at Brussels, 14 November 2013.
Adoptat la Bruxelles, 14 noiembrie 2013.
Commission Implementing Regulation (EU) No 1148/2013
Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1148/2013 al Comisiei
cancelling the registration of a name in the register of protected designations of origin and protected geographical indications [Wernesgrüner Bier (PGI)]
de anulare a înregistrării unei denumiri din Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Wernesgrüner Bier (IGP)]
Germany submitted a request to cancel the registration of the name ‘Wernesgrüner Bier’ under Article 12 of Regulation (EC) No 510/2006, subsequently replaced by Article 54 of Regulation (EU) No 1151/2012.
Germania a prezentat o cerere de anulare a înregistrării denumirii „Wernesgrüner Bier” în temeiul articolului 12 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, înlocuit ulterior de articolul 54 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.
In accordance with Article 6(2) of Regulation (EC) No 510/2006, Germany’s request to cancel the registration of the name ‘Wernesgrüner Bier’ was published in the Official Journal of the European Union [3].
În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, cererea Germaniei de anulare a înregistrării denumirii „Wernesgrüner Bier” a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene [3].
As no objection pursuant to Article 7 of Regulation (EC) No 510/2006 has been received by the Commission, registration of that name should therefore be cancelled.
Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, înregistrarea acestei denumiri trebuie, prin urmare, anulată.
In light of the above, that name should therefore be deleted from the ‘Register of protected designations of origin and protected geographical indications’.
Având în vedere aceste elemente, denumirea trebuie, prin urmare, eliminată din „Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate”.