natgillin/translations-raw huggingface dataset:
On 21 March 2012, the Commission adopted a decision in case SA.29864 – Possible State aid implications of a loan provided by Osinek, a.s.. The conclusion of the investigation was that the Osinek loan did not constitute State aid and even if it did, such aid would be compatible with the Community Temporary Framework for State aid measures to support access to finance in the current financial and economic crisis [5] (hereinafter referred to as "the Temporary Framework").
La 21 martie 2012, Comisia a adoptat o decizie în cazul SA.29864 – Prezența posibilă a unui ajutor de stat în cazul unui împrumut acordat de Osinek, a.s.. Concluziile investigației au arătat că împrumutul acordat de Osinek nu constituie ajutor de stat și, chiar dacă ar constitui ajutor de stat, acesta ar fi compatibil cu Cadrul comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crizei financiare și economice [5] (denumit în continuare „cadrul temporar”).
Therefore, the present restructuring case no longer deals with that measure.
În consecință, prezentul caz privind ajutorul pentru restructurare nu se referă la măsura respectivă.
The guaranteed bank credit in the amount of EUR 20,8 million was abandoned because ČSA was able to secure a financial lease provided by […].
Creditul bancar garantat în valoare de 20,8 milioane EUR a fost abandonat deoarece ČSA a reușit să obțină un leasing financiar oferit de către […].
Hence the only restructuring aid measure that remains to be assessed is the debt-for-equity swap of the Osinek loan preceded by the loan's de-collateralisation.
Prin urmare, singura măsură privind ajutorul pentru restructurare care trebuie evaluată este conversia în acțiuni a creanțelor din împrumutul Osinek, precedată de eliberarea garanțiilor împrumutului.
De-collateralisation and debt-for-equity swap
Eliberarea garanțiilor și conversia în acțiuni a creanțelor
On 3 May 2010, the Czech Government adopted Resolution No 333 on the restructuring plan of ČSA (hereinafter referred to as "Resolution No 333") by which the Czech Government instructed the Ministry of Industry and Trade [6] to implement the release of pledges over some of the collaterals before the increase of ČSA's registered capital.
La 3 mai 2010, guvernul ceh a adoptat Rezoluția nr. 333 cu privire la planul de restructurare ČSA (denumită în continuare „rezoluția nr. 333“) prin care guvernul ceh instruita Ministerul Industriei și Comerțului [6] să pună în aplicare desfacerea angajamentelor pentru unele garanții înainte de majorarea capitalului social al ČSA.
The debt-for-equity swap was legally based on that Resolution and implemented on 30 June 2010.
Rezoluția consituie temeiul juridic al conversiei în acțiuni a creanțelor, pusă în aplicare la 30 iunie 2010.
BENEFICIARY
BENEFICIAR
ČSA has been the national air carrier of the Czech Republic since 1923.
ČSA este compania națională de transporturi aeriene a Republicii Cehe din 1923.
In 2009, it carried 37 % of passengers who started or finished their journey in Prague.
În 2009, aceasta transporta 37 % din pasagerii care își începeau sau își încheiau călătoria la Praga.
ČSA is a State-owned company, with 95,69 % of its shares owned by the Czech Republic through its Ministry of Finance.
ČSA este o întreprindere de stat, 95,69 % din acțiunile acesteia fiind deținute de Republica Cehă prin Ministerul de Finanțe.
Minority shareholders are Česká pojišťovna a. s. (2,26 %), the Capital City of Prague (1,53 %) and the Capital City of Bratislava (0,51 %).
Acționarii minoritari sunt Česká pojišťovna a. s. (2,26 %), orașul capitală Praga (1,53 %) și orașul capitală Bratislava (0,51 %).
It is a member of the Sky Team Alliance and offers scheduled air transport services (104 destinations in 44 countries).
ČSA este membră a Sky Team Alliance, oferind servicii regulate de transport aerian (104 destinații în 44 țări).
In 2009 ČSA carried 4,7 million passengers and generated CZK 14,9 billion (EUR 96 million) in revenues.
În 2009, ČSA a transportat 4,7 milioane de pasageri, înregistrând venituri de 14,9 miliarde CZK (96 milioane EUR).
Table 1 shows the development of ČSA's financial data from 2006 to the first half of 2011.
Tabelul 1 prezintă evoluția informațiilor financiare privind ČSA din 2006 până în a doua jumătate a anului 2011.ts
Czech Airlines financial data (according to Czech Accounting Standards)
Informații financiare privind Czech Airlines (conform standardelor de contabilitate din Cehia)
Profit/loss
Profit/ pierdere
Cash flow from operating activities
Fluxuri de trezorerie din activitatea operațională
Debt
Datorii
Net interest
Dobânda netă
Development of key criteria in 2009 (according to Czech Accounting Standards)
Evoluția criteriilor cheie pentru 2009 (conform standardelor de contabilitate din Cehia)
[– 1320000 – (– 1190000)]
[– 1320000-(– 1190000)]
[– 1840000 – (– 1660000)]
[– 1840000-(– 1660000)]
[– 2625000 – (– 2365000)]
[– 2625000-(– 2365000)]
Net asset values
Valoarea netă a activelor
The turnover diminished slightly over the observed period whereas cash flow was declining considerably.
Cifra de afaceri s-a redus ușor pe durata perioadei analizate, în timp ce fluxul de trezorerie a scăzut considerabil.
The level of debt, calculated as the sum of long-term and short-term liabilities and bank loans, was more or less stable.
Nivelul datoriei, calculată ca suma pasivelor pe termen lung și pe termen scurt și a împrumuturilor bancare, a fost mai mult sau mai puțin stabil.
The value of assets decreased significantly, notably in 2009.
Valoarea activelor a scăzut semnificativ, în special în 2009.
The change in turnover equalled CZK [4,88–5,42] billion between March and June and CZK [5,04–5,59] billion in the June-September period.
Modificarea cifrei de afaceri a ajuns la [4,88–5,42] miliarde CZK în perioada martie-iunie și [5,04–5,59] miliarde CZK în perioada iunie-septembrie.
The change does not vary significantly, therefore it cannot imply that the situation of the company worsened particularly in the first half of the year.
Aceasta nu variază semnificativ, prin urmare, nu se poate concluziona că situația întreprinderii s-a înrăutățit în special în prima jumătate a anului.
The debt of the company decreased in the period March-June and increased by CZK [0,89–1,05] billion in June-September.
Datoria acesteia a scăzut în perioada martie-iunie și a crescut cu [0,89–1,05] miliarde CZK în iunie-septembrie.
Finally, the total value of ČSA 's assets increased in the first observed period (March–June) and decreased by CZK [75–85] million in June-September.
În sfârșit, valoarea totală a activelor ČSA a crescut în prima perioadă monitorizată (martie-iunie) și a scăzut cu [75-85] miliarde CZK în iunie-septembrie.
The Czech authorities claim that, while ČSA's financial situation deteriorated as a consequence of the global economic recession as early as late 2008, it had reason to believe that significantly better results should be achieved in the 2009 summer season, when revenues in the airline industry commonly peak.
Autoritățile cehe afirmă că, deși situația financiară a ČSA s-a deteriorat din cauza recesiunii economice mondiale încă de la sfârșitul lui 2008, existau semne ale unor posibile ameliorări pentru sezonul estival 2009, când veniturile în industria aeriană sunt în general în creștere.
Based on this prognosis, supported by its experience from previous years, ČSA expected that it would create sufficient reserves to enable it to stabilise cash flow and prevent further losses.
În temeiul acestei prognoze, bazându-se pe experiența din anii anteriori, ČSA a estimat că își va crea suficiente rezerve care să îi permită să își stabilizeze fluxul de trezorerie și să preîntâmpine alte pierderi.
None the less, the 1st half 2009 results, reported to the management in mid-August 2009, showed a significant decline in average revenue in June.
Cu toate acestea, rezultatele înregistrate în primul semestru al anului 2009, raportate conducerii la mijlocul lui august 2009, au indicat o scădere semnificativă a venitului mediu în luna iunie.
It became clear that the company was no longer able to run its business without immediate cost-cutting measures and financial assistance from external sources.
Era clar că întreprinderea nu mai era capabilă să își desfășoare activitățile în lipsa unor măsuri imediate de reducere a costurilor și a asistenței financiare din surse externe.
The company’s Board of Directors thus established a working group, instructed to prepare the company’s restructuring plan.
Prin urmare, consiliul de administrație al ČSA a înființat un grup de lucru, mandatat să elaboreze planul de restructurare a întreprinderii.
Therefore, in August 2009 ČSA's management adopted measures for the initiation of the restructuring process and the focus of ČSA moved from day-to-day operational measures to the overall restructuring of the company’s business.
Astfel, în august 2009, conducerea ČSA a adoptat măsuri pentru inițierea procesului de restructurare, iar atenția ČSA s-a îndreptat, de la măsurile operaționale zilnice, către restructurarea generală a activităților întreprinderii.
The Czech authorities therefore submit that, in the light of the developments described above, ČSA can be considered a firm in difficulties within the meaning of the Community Guidelines on State aid for rescuing and restructuring firms in difficulty [7] of 2004 (hereinafter "the R&R Guidelines") starting from August 2009.
În consecință, autoritățile cehe afirmă, având în vedere evoluțiile descrise mai sus, că ČSA poate fi considerată întreprindere aflată în dificultate în sensul Liniilor directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate [7] din 2004 (denumite în continuare „liniile directoare S&R”) începând din august 2009.
Upon completion of the restructuring process, the Czech Republic aims at finding a strategic partner for ČSA.
La încheierea procesului de restructurare, Republica Cehă urmărește identificarea unui partener strategic pentru ČSA.
(hereinafter referred to as "ČAH").
(denumită în continuare „ČAH”).
ČAH currently includes the following companies:
ČAH include în prezent următoarele întreprinderi:
(hereinafter referred as "Prague Airport") and ČSA's former subsidiaries, i.e. Czech Airlines Handling, a.s., HOLIDAYS Czech Airlines, a.s.
(denumită în continuare „Aeroportul Praga”) și fostele filiale ale ČSA, și anume Czech Airlines Handling, a.s., HOLIDAYS Czech Airlines, a.s.
(hereinafter referred to as "HCA"), Czech Airlines Technics, a.s. and ČSA Services, s.r.o.
(denumită în continuare „HCA”), Czech Airlines Technics, a.s.și ČSA Services, s.r.o.
(see Figure 1).
(a se vedea figura 1).
ČAH's purpose is to restructure the companies grouped within the holding company, to facilitate their access to commercial financing, and to prepare them for the upcoming privatisation.
Obiectivul ČAH este de restructurare a întreprinderilor grupate în cadrul holding-ului, cu scopul de a le facilita accesul la finanțare comercială și de a le pregăti pentru o viitoare privatizare.
Czech Airlines Handling, a.s. provides passenger and aircraft handling services, cleaning of aircraft and buildings as well as a ground transport service both for ČSA and other airlines operating scheduled flights to and from Prague.
Czech Airlines Handling, a.s. oferă servicii de handling pasageri și aeronavă, servicii de curățare a aeronavei și a clădirilor, precum și un serviciu de transport la sol atât pentru ČSA, cât și pentru alte linii aeriene care operează curse regulate către și dinspre Praga.
Czech Airlines Handling, a.s. is the only operator in the aircraft cleaning market at Prague-Ruzyně Airport.
Czech Airlines Handling, a.s. este singurul operator pe piața serviciilor de curățare a aeronavelor în aeroportul Ruzyně din Praga.
In ground handling, Czech Airlines Handling competes at Prague-Ruzyně Airport with Prague Airport and other ground handling companies such as Menzies Aviation.
În privința serviciilor de handling la sol, Czech Airlines Handling concurează pe aeroportul Praga-Ruzyně cu Aeroportul Praga și cu alte întreprinderi specializate în servicii de handling la sol precum Menzies Aviation.
HCA operates charter flights.
HCA operează zboruri charter.
In this market it competes with Travel Service, a.s. and a number of other smaller charter airlines operating from Prague-Ruzyně Airport, e.g. Grossman Jet, ABS Jet, Silesia Air and several others, which have only a small market share at Prague-Ruzyně Airport.
Pe această piață, HCA concurează cu Travel Service, a.s. și cu o serie de alte companii aeriene tip charter mai mici care operează zboruri din aeroportul Praga-Ruzyně, de exemplu Grossman Jet, ABS Jet, Silesia Air și multe altele, care nu dețin decât o mică cotă de piață pe aeroportul Praga-Ruzyně.
Czech Airlines Technics, a.s. carries out light and heavy aircraft maintenance on all Boeing B737 and Airbus A320 family aircraft.
Czech Airlines Technics, a.s. efectuează servicii de întreținere pentru aeronave de mică și de mare capacitate, pentru toate aeronavele Boeing B737 și pentru aeronavele din categoria Airbus A320.
It also performs extensive checks on ATR 42/72 aircraft and has certificates to perform checks on Airbus A310 aircraft.
De asemenea, aceasta efectuează verificări detaliate pentru aeronavele ATR 42/72 și este autorizată să efectueze verificări pentru aeronavele Airbus A310.
This subsidiary mainly serves ČSA.
Filiala deservește în special ČSA.
However, [17,5–19,5]% of its revenue comes from services provided to third parties, e.g. Lufthansa Technik, SAS Norway, Air Berlin, Air France-KLM, Transavia Airlines, Travel Service, Ural Airlines and Aerosvit.
Cu toate acestea, un procent de [17,5-19,5]% din veniturile acesteia provine din servicii furnizate terților, de exemplu Lufthansa Technik, SAS Norway, Air Berlin, Air France-KLM, Transavia Airlines, Travel Service, Ural Airlines și Aerosvit.
Czech Airlines Services, s.r.o. operates a call centre and a recruitment centre, [88-98]% of its services being provided to ČSA.
Czech Airlines Services, s.r.o. operează un centru de apel și un centru de recrutare, [88-98]% din serviciile sale fiind furnizate către ČSA.
At the beginning of the restructuring period, ČSA also held a majority stake in a number of other companies, specifically:
La începutul perioadei de restructurare, ČSA deținea, de asemenea, o cotă majoritară într-o serie de întreprinderi, în special:
(65 % ownership), which supplies the Amadeus global distribution system for the Czech and Slovak Republics;
(participație de 65 %), care aprovizionează sistemul global de distribuție Amadeus pentru Republicile Cehă și Slovacă;
Structure of Český Aeroholding, a.s.
Structura Český Aeroholding, a.s.
Holding Company
Întreprindere holding
Scheduled Transport
Transport regulat
Prague Airport Operator
Operator aeroportul Praga
Distribution Support
Suport distribuție
Cabin Crew Training
Formare echipaj cabină
To Be Created
De creat
Facility Management
Gestiunea unității
Charters
Chartere
Call Centre & Personnel Agency
Centru de apel & agenție de personal
Handling Services
Servicii de handling
The creation of ČAH was approved by the Czech competition authority on 25 October 2011 with a number of conditions which focus on potential threats to competition arising due to the merger of ČSA and Prague Airport from both vertical overlaps and horizontal overlaps (in particular in the ground handling area) of the activities of the merging parties.
Crearea ČAH a fost aprobată de autoritatea cehă în domeniul concurenței la 25 octombrie 2011, fiind supusă unei serii de condiții vizând posibile amenințări la adresa concurenței generate de fuziunea dintre ČSA și Aeroportul Praga prin suprapunerile atât verticale, cât și orizontale (în special în sectorul de handling la sol) ale activităților desfășurate de către părțile implicate în fuziune.
The conditions are of both a behavioural and a structural nature and oblige ČAH to maintain transparent, non-discriminatory and equal access to airport infrastructure at Prague-Ruzyně Airport on commercially reasonable terms to all interested parties.
Condițiile sunt de natură atât comportamentală, cât și structurală și obligă ČAH să mențină accesul transparent, nediscriminatoriu și egal la infrastructura aeroportului Praga-Ruzyně în termeni rezonabili din punct de vedere comercial pentru toate părțile interesate.
In particular, the commitments deal with unbundling of the Prague-Ruzyně Airport operator from other activities run within ČAH, the exchange of commercially sensitive information between the entities involved in ČAH, slot allocation at Prague-Ruzyně Airport, the sale of Prague Airport's ground handling activities to an independent acquirer and transparent and equal access to services provided by entities within ČAH to all market operators interested in providing ground handling services and/or repair and maintenance at Prague-Ruzyně Airport [8].
În special, angajamentele se referă la degrevarea operatorului aeroportului Praga-Ruzyně de alte activități desfășurate în cadrul ČAH, schimbul de informații comerciale sensibile între entitățile implicate în ČAH, alocarea sloturilor orare pe aeroportul Praga-Ruzyně, vânzarea activităților de handling la sol ale Aeroportului Praga către un achizitor independent și asigurarea accesului transparent și egal la serviciile furnizate de către entitățile din cadrul ČAH pentru toți operatorii de pe piață interesați să ofere servicii de handling la sol și/sau servicii de reparație/întreținere pe aeroportul Praga-Ruzyně [8].
RESTRUCTURING PLAN
PLAN DE RESTRUCTURARE
In May 2010, the Czech authorities notified to the Commission the restructuring plan (hereinafter "RP") which was then updated in subsequent submissions of information.
În mai 2010, autoritățile cehe au notificat Comisia cu privire la planul de restructurare (denumit în continuare „PR”), actualizat prin prezentarea de informații ulterioare.
The RP concentrates on measures concerning ČSA 's core business, scheduled air passenger transport.
PR se axează pe măsuri privind activitățile esențiale ale ČSA, și anume serviciile regulate de transport aerian pentru pasageri.
Other business sectors are either scheduled to be sold or to be outsourced within the structure of the holding company.
Alte sectoare comerciale sunt programate fie pentru vânzare, fie pentru externalizare în cadrul structurii holding-ului.
The origins of ČSA's difficulties lie in an inflated network expansion in 2004-2006 and the entry of low-cost carriers at Prague-Ruzyně Airport.
Cauzele dificultăților întâmpinate de ČSA se regăsesc în expansiunea mărită a rețelei în perioada 2004-2006 și intrarea transportatorilor low-cost pe aeroportul Praga-Ruzyně.
Furthermore, the company suffered from the historic operating inefficiencies of an old incumbent company as it entered into the global economic recession which brought lower passenger demand and high fuel costs.
De asemenea, întreprinderea a suferit din cauza ineficiențelor de funcționare istorice caracteristice unei vechi întreprinderi emergente odată cu intrarea în recesiunea economică mondială, care a condus la scăderea cererii din partea pasagerilor și la creșterea costurilor la combustibil.
In line with recent developments in the airline industry, the Czech authorities updated their assumptions for ČSA's projected path to viability and presented new scenarios for the base, best and worst case.
În conformitate cu evoluțiile recente din industria aviatică, autoritățile cehe și-au actualizat estimările privind proiecțiile de refacere a viabilității ČSA, prezentând noi scenarii bazate pe ipoteze optimiste, pesimiste și intermediare.
ČSA considers the below estimates as a conservative basis for its future development.
ČSA consideră estimările de mai jos drept o bază conservatoare pentru evoluția sa viitoare.
The estimates do not take into account the planned entry of a private investor which would probably have a positive effect on ČSA's performance and further strengthen its long-term viability.
Estimările nu iau în considerare intervenția planificată a unui investitor privat, care ar avea probabil un efect pozitiv asupra activității ČSA, consolidându-i suplimentar viabilitatea pe termen lung.
The most important external factors affecting the performance of ČSA are the following:
Cei mai importanți factori externi care influențează funcționarea ČSA sunt următorii:
increasing fuel price (increased by nearly 40 % compared with the scenarios included in the opening decision), (ii) significantly lower demand, (iii) intensified competition, and (iv) a drop in revenues from ticket sales.
creșterea prețului la combustibil (creștere cu aproximativ 40 % față de scenariile incluse în decizia de inițiere), (ii) cererea semnificativ redusă, (iii) concurența intensificată și (iv) scăderea veniturilor înregistrate din vânzarea biletelor.
The base-case scenario is built upon the assumption that the market will evolve according to the macroeconomic forecasts of the Czech National Bank and the International Monetary Fund.
Scenariul de bază este construit pe baza estimării că piața va evolua conform previziunilor macroeconomice ale Băncii Naționale Cehe și ale Fondului Monetar Internațional.
The entry of low-cost carriers is considered to be the main factor that will affect ČSA’s market share performance.
Intrarea transportatorilor low-cost este considerată a fi principalul factor care poate afecta realizarea cotei de piață a ČSA.
External factors include:
Factorii externi includ:
a fuel market price of 1000 USD/mT;
un preț de piață la combustibil de 1000 USD/mT;
FX rates:
rate FX:
yield [2–2,2], Seat Load Factor [66–73]%.
rentabilitate [2–2,2], coeficient de ocupare a locurilor [66–73]%.
Internal factors include:
Factorii interni includ:
restructuring of aircraft ownership and maintenance costs;
restructurarea costurilor de deținere și întreținere a aeronavelor;
additional improvement of passenger costs (reduction of global distribution system and catering costs);
ameliorarea suplimentară a costurilor per pasager (reducerea costurilor sistemului global de distribuție și a costurilor de catering);
further improvement in crew productivity on the Airbus fleet;
îmbunătățirea suplimentară a productivității echipajului din flota Airbus;
optimizing of crew costs for the regional (ATR) fleet, higher fleet utilisation;
optimizarea costurilor privind echipajul pentru flota regională (ATR), o mai mare utilizare a flotei;
partial densification of the A320 and B 737 fleets (increased number of seats);
densificarea parțială a flotelor A320 și B 737 (creșterea numărului de locuri);
reduced average fuel consumption – follow-up in the renewal of the fleet;
reducerea consumului mediu de combustibil –consecință a reînnoirii flotei;
revenue management system optimisation – [0,95–1]% increase in yield;
optimizarea sistemului de gestionare a veniturilor – creșterea rentabilității cu [0,95-1]%;
negative impact of emissions allowance purchase offset in average passenger revenue;
impactul negativ al compensării pentru achiziționarea cotelor de emisii asupra venitului mediu per pasager;
as of summer 2012, operations will continue with a fleet consisting of ATR (7 aircraft), Airbus (15 aircraft), and Boeing (5 aircraft).
din vara anului 2012, operațiunile vor continua cu o flotă compusă din ATR (7 aeronave), Airbus (15 aeronave) și Boeing (5 aeronave).
As a consequence of the restructuring, ČSA expects the following development of its return on capital employed (ROCE):
Ca urmare a restructurării, ČSA estimează următoarele evoluții ale rentabilității capitalului angajat (ROCE):
Expected return on capital employed
Rentabilitatea estimată a capitalului angajat
Base-case scenario
Scenariu de bază
Best-case scenario
Scenariu optimist
Worst-case scenario
Scenariu pesimist
The Czech authorities take the base-case scenario as a realistic prediction and argue that the ROCE achieved at the end of 2014 of [1,7–1,85]% is to be considered acceptable.
Autoritățile cehe consideră scenariul de bază drept o prognoză realistă și afirmă că valoarea de [1,7–1,85]% a ROCE înregistrată la sfârșitul anului 2014 trebuie considerată acceptabilă.