natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Annex VII: Mapping of Terminology Used in this OEF Guide with ISO Terminology
Anexa VII: Corespondență între terminologia utilizată în prezentul Ghid OEF și terminologia ISO
Annex VIII: OEF Guide and ILCD handbook: Major Deviations
Anexa VIII. Ghidul OEF și Manualul ILCD: abateri principale
Annex IX: Comparison of Organisation Environmental Footprint Key Requirements with Other Methods
Anexa IX. Comparație a cerințelor esențiale privind amprenta de mediu a organizațiilor cu alte metode
The Organisation Environmental Footprint (OEF) is a multi-criteria measure of the environmental performance of a goods/services-providing Organisation from a life cycle perspective.
Amprenta de mediu a organizației (Organisation Environmental Footprint - OEF) este o măsură bazată pe criterii multiple a performanței de mediu a unei organizații care furnizează bunuri/servicii, dintr-o perspectivă axată pe ciclul de viață.
OEF studies are produced for the overarching purpose of seeking to reduce the environmental impacts associated with organisational activities, taking into account supply chain [1] activities (from extraction of raw materials, through production and use, to final waste management).
Studiile privind OEF sunt realizate pentru scopul global de a se încerca reducerea impactului asupra mediului aferent activităților organizațiilor, luând în considerare activitățile din lanțul de aprovizionare [1] (de la extracția materiilor prime, trecând prin etapele de producție și utilizare, până la gestionarea finală a deșeurilor).
The Organisations involved include companies, public administrative entities, non-profit organisations and other bodies.
Organizațiile implicate includ societăți comerciale, entități administrative publice, organizații non-profit și alte organisme.
OEFs are complimentary to other instruments that focus on specific sites and thresholds.
OEF sunt complementare altor instrumente axate pe amplasamente și praguri specifice.
This document provides guidance on how to calculate an OEF, as well as how to create sector-specific methodological requirements for use in Organisation Environmental Footprint Sector Rules (OEFSRs).
Prezentul document oferă orientări cu privire la modalitatea de calculare a unei OEF, precum și la modalitatea de creare a unor cerințe metodologice sectoriale pentru utilizarea în cadrul Normelor sectoriale privind amprenta de mediu a organizațiilor (Organisation Environmental Footprint Sector Rules - OEFSR).
This work relates to one of the building blocks of the Europe 2020 Strategy – “Roadmap to a Resource Efficient Europe” [2].
Această lucrare se referă la una dintre pietrele de temelie ale Strategiei Europa 2020 – „Foaie de parcurs către o Europă eficientă din punct de vedere al utilizării resurselor” [2].
The document proposes ways to increase resource productivity and to decouple economic growth from both resource use and environmental impacts, taking a life cycle perspective (i.e. considering extraction of raw materials, production, use, final waste management and all necessary transport in an integrated approach).
Documentul propune modalități de creștere a productivității resurselor și de decuplare a creșterii economice atât de utilizarea resurselor, cât și de impactul asupra mediului, dintr-o perspectivă axată pe ciclul de viață (adică luând în considerare, într-o abordare integrată, extracția materiilor prime, producția, utilizarea, gestionarea finală a deșeurilor și toate operațiunile de transport necesare).
One of its aims is to: “Establish a common methodological approach to enable Member States and the private sector to assess, display and benchmark the environmental performance of products, services and companies based on a comprehensive assessment of environmental impacts over the life cycle ('environmental footprint')”.
Unul dintre scopurile sale este de a: „stabili o abordare metodologică comună pentru a permite statelor membre și sectorului privat să evalueze, să afișeze și să examineze comparativ performanța de mediu a produselor, serviciilor și societăților, pe baza unei evaluări complete a impactului asupra mediului pe toată durata ciclului de viață («amprenta [de mediu]»)”.
In 2010, the European Council amongst others invited the Commission and Member States to optimise the use of methods such as Life-Cycle Analysis (LCA) of products, taking into account work done in the context of the ILCD (International Reference Life Cycle Data System) [3].
În 2010, Consiliul European, printre altele, a invitat Comisia și statele membre să optimizeze utilizarea de metode precum evaluarea ciclului de viață (ECV) a produselor, luând în considerare activitatea realizată în contextul ILCD (Sistemul internațional de date de referință privind ciclul de viață - International Reference Life Cycle Data System) [3].
The Product and Organisation Environmental Footprint project was initiated with the aim of developing a harmonised European methodology for environmental footprint studies that can accommodate a broader suite of relevant environmental performance criteria using a life cycle approach.A life-cycle approach takes into consideration the spectrum of resource flows and environmental interventions associated with a product or organisation from a supply-chain perspective.
Proiectul referitor la amprenta de mediu a produselor și a organizațiilor a fost inițiat cu scopul de a elabora o metodologie europeană armonizată pentru studiile privind amprenta de mediu, care să poată folosi o serie mai amplă de criterii de performanță de mediu relevante, utilizând o abordare bazată pe ciclul de viață (life cycle approach). O abordare bazată pe ciclul de viață ia în considerare spectrul de fluxuri de resurse și intervențiile de mediu asociate cu un produs sau cu o organizație din perspectiva unui lanț de aprovizionare.
It includes all stages from raw material acquisition through processing, distribution, use, and end-of-life processes, and all relevant related environmental impacts, health effects, resource-related threats, burdens to society, and trade-offs.
Aceasta include toate etapele, de la achiziția materiilor prime, trecând prin procesele de prelucrare, distribuție, utilizare și scoatere din uz, și toate impacturile de mediu, efectele asupra sănătății, amenințările legate de resurse, sarcinile suportate de societate și compromisurile relevante asociate.
Such an approach is essential to effective management because important environmental effects may occur “upstream” or “downstream”, and hence may not be immediately evident.
O astfel de abordare este esențială pentru un management eficace, deoarece efecte importante asupra mediului pot apărea „în amonte” sau „în aval” și, prin urmare, este posibil să nu fie evidente imediat.
This approach is also essential for making transparent any potential trade-offs between different types of environmental impacts associated with specific policy and management decisions and to help avoid unintended shifting of burdens.
Această abordare este, de asemenea, esențială pentru a face transparente orice posibile compromisuri între diferite tipuri de consecințe asupra mediului asociate cu anumite politici și decizii de management și pentru a contribui la evitarea transferului nedorit de sarcini.
OEF studies may be used for a variety of purposes, including: benchmarking and performance tracking; least environmental-cost sourcing (i.e. supply chain management); mitigation activities; and participation in voluntary or mandatory programmes.
Studiile OEF pot fi utilizate pentru o diversitate de scopuri, inclusiv: evaluarea comparativă și urmărirea performanțelor; aprovizionarea la cel mai mic cost pentru mediu (și anume, gestionarea lanțului de aprovizionare); activități de atenuare; și participarea la programe voluntare sau obligatorii.
To the extent possible, the OEF should also be applicable within the context of Eco-management and Audit Schemes (EMAS).
În măsura posibilului, OEF ar trebui să fie aplicabile și în contextul sistemelor de management de mediu și audit (EMAS).
This document aims to provide detailed and comprehensive technical guidance on how to conduct an OEF study in any sector.
Prezentul document își propune să ofere orientări tehnice detaliate și cuprinzătoare cu privire la modul de realizare a unui studiu OEF în orice sector.
It is primarily aimed at technical experts such as engineers and environmental managers who are to develop an OEF study.
El este în principal destinat experților tehnici, precum inginerii și managerii de mediu, care urmează să elaboreze un studiu OEF.
Strong expertise in life cycle assessment is not a prerequisite to using this Guide in order to conduct an OEF study.
Deținerea unei expertize considerabile în ceea ce privește evaluarea ciclului de viață nu este o condiție prealabilă pentru utilizarea prezentului ghid în vederea realizării unui studiu OEF.
This Guide is not intended to directly support comparisons or comparative assertions (i.e. environmental claims regarding the superiority or equivalence of one organisation a competing organisation providing the same products (based on ISO 14040:2006)).
Prezentul ghid nu este destinat să sprijine în mod direct comparațiile sau afirmațiile comparative [și anume, afirmații privind aspecte de mediu în legătură cu superioritatea sau echivalența unei organizații față de o organizație concurentă care oferă aceleași produse (pe baza ISO 14040:2006)].
This will require the development of additional OEFSRs in complement to the more general guidance in order to further increase methodological harmonisation, specificity, relevance and reproducibility for a given sector.
Aceasta va necesita elaborarea de OEFSR-uri suplimentare care să completeze orientările cu caracter general pentru a spori și mai mult armonizarea metodologică, specificitatea, relevanța și reproductibilitatea pentru un anumit sector.
OEFSRs will furthermore facilitate focusing on the most important parameters, thereby also reducing the time, efforts and costs involved in completing an OEF study.
Mai mult, OEFSR-urile vor facilita concentrarea asupra celor mai importanți parametri, reducând astfel, de asemenea, timpul, eforturile și costurile necesare pentru realizarea unui studiu OEF.
In addition to general guidance and requirements for OEF studies, this document also specifies the requirements for the development of OEFSRs.
Pe lângă orientările și cerințele generale pentru studiile OEF, prezentul document specifică și cerințe pentru elaborarea de OEFSR-uri.
Each requirement for OEF studies specified in this Guide has been chosen taking into consideration the recommendations of similar, widely accepted organisational environmental accounting methods and guidance documents.
Fiecare cerință pentru studiile OEF menționată în prezentul ghid a fost aleasă ținându-se seama de recomandările unor metode și documente de orientare similare, acceptate la scară largă, în materie de contabilizare de mediu pentru organizații.
Specifically, the methodology guides considered were ISO 14064 (2006), ISO/WD TR 14069 (working draft, 2010), the ILCD Handbook (2011), the WRI/WBCSD Greenhouse Gas Protocol (2011a), Bilan Carbone® (version 5.0), DEFRA’s Guidance on how to measure and report your greenhouse gas emissions (2009), the Carbon Disclosure project for Water (2010) and the Global Reporting Initiative - GRI (version 3.0).
Mai precis, ghidurile metodologice luate în calcul au fost ISO 14064 (2006), ISO/WD TR 14069 (proiect în lucru, 2010), Manualul ILCD (ILCD Handbook) (2011), Protocolul privind gazele cu efect de seră al WRI/WBCSD (WRI/WBCSD Greenhouse Gas Protocol) (2011a), Bilan Carbone® (versiunea 5.0), Orientările cu privire la modul de măsurare și evaluare a emisiilor de gaze cu efect de seră (Guidance on how to measure and report your greenhouse gas emissions) ale DEFRA (2009), Proiectul de informare cu privire la emisiile de carbon pentru apă (Carbon Disclosure project for Water) (2010) și Inițiativa de raportare globală (Global Reporting Initiative – GRI) (versiunea 3.0).
The outcome of this analysis is summarised in Annex IX.
Rezultatele acestei analize sunt prezentate sintetic în anexa IX.
A more detailed description of the analysed methods and of the outcome of the analysis can be found in “Analysis of Existing Environmental Footprint Methodologies for Products and Organizations: Recommendations, Rationale, and Alignment”.
O descriere mai detaliată a metodelor analizate și a rezultatelor analizei poate fi găsită în „Analiza metodologiilor existente în materie de amprentă de mediu pentru produse și organizații: recomandări, argumente și aliniere” [4].
Although these documents align closely on much of the methodological guidance they provide, it is noteworthy that discrepancies and/or lack of clarity remain on a number of important decision points, which reduces the consistency and comparability of analytical outcomes.
Deși aceste documente se aseamănă foarte mult în ceea ce privește o mare parte din orientările metodologice pe care le oferă, trebuie remarcat faptul că persistă discrepanțe și/sau o lipsă de claritate cu privire la o serie de puncte de decizie importante, ceea ce reduce consecvența și comparabilitatea rezultatelor analitice.
To the extent possible, this OEF Guide strives to align with existing or upcoming international methodological norms, including ISO 14069 (draft) and GHG Protocol Scope 3, as well as the Product Environmental Footprint Guide.
Prin urmare, comparabilitatea are prioritate față de flexibilitate.În măsura posibilului, prezentul ghid OEF încearcă să se alinieze la normele metodologice internaționale existente sau viitoare, inclusiv ISO 14069 (proiect) și Domeniul 3 din Protocolul GES, precum și la Ghidul privind amprenta de mediu a produselor.
Similarly, efforts have also been made to align insofar as possible with existing environmental management schemes (EMAS and ISO 14001).
În mod similar, s-au depus de asemenea eforturi în vederea alinierii, pe cât posibil, la sistemele existente de management de mediu (EMAS și ISO 14001).
It should be noted, however, that in order to provide for multi-criteria environmental assessment at the organisational level using a life-cycle approach, the OEF Guide necessarily goes beyond existing guidance documents in important aspects.
Ar trebui remarcat totuși că, pentru a permite o evaluare de mediu cu criterii multiple la nivel organizațional utilizând o abordare bazată pe ciclul de viață, Ghidul OEF trebuie să depășească documentele orientative existente în privința unor aspecte importante.
As elaborated before, OEFSRs are a necessary extension of and complement to the more general guidance for OEF studies provided in this document (i.e. in terms of comparability between different OEF studies).
După cum s-a prezentat anterior, OEFSR-urile reprezintă o extindere și o completare necesare la orientările cu caracter general pentru studiile OEF prevăzute în prezentul document (și anume, în ceea ce privește comparabilitatea între diferitele studii OEF).
As they are developed, OEFSRs will play an important role in increasing the reproducibility, quality, consistency, and relevance of OEF studies.
Pe măsură ce sunt elaborate, OEFSR-urile vor juca un rol important în sporirea reproductibilității, calității, consecvenței și relevanței studiilor OEF.
Both the Product Environmental Footprint (PEF) [5] and the OEF provide a life cycle approach to quantifying environmental performance.
Atât amprenta de mediu a produselor (PEF) [5], cât și OEF oferă o abordare bazată pe ciclul de viață în ceea ce privește cuantificarea performanței de mediu.
Whereas the PEF method is specific to individual goods or services, the OEF method applies to organisational activities as a whole – in other words, to all activities associated with the goods and/or services the Organisation provides from a supply-chain perspective (from extraction of raw materials, through use, to final waste management).
În timp ce metoda PEF este specifică bunurilor și servicii individuale, metoda OEF se aplică activităților organizaționale în ansamblu – cu alte cuvinte, tuturor activităților asociate cu bunurile și/sau serviciile furnizate de organizație, dintr-o perspectivă a lanțului de aprovizionare (de la extracția materiilor prime, trecând prin etapa de utilizare, până la gestionarea finală a deșeurilor).
Organisation and Product Environmental Footprinting can therefore be viewed as complementary activities, each undertaken to support specific applications.
Amprenta de mediu a organizațiilor și amprenta de mediu a produselor pot fi, prin urmare, considerate ca fiind activități complementare, fiecare fiind efectuată în sprijinul unor aplicații specifice.
Calculating the OEF does not require that all individual products of the Organisation be analysed.
Calcularea OEF nu necesită analizarea tuturor produselor individuale ale organizației.
The OEF is calculated using aggregate data representing the flows of resources and wastes that cross the defined Organisational boundary.
OEF este calculată folosind date agregate care reprezintă fluxurile de resurse și deșeuri ce traversează limitele organizaționale definite.
In theory, the sum of the PEFs of the goods/services provided over a certain reporting interval (e.g. one year) by an Organisation should be equal to its OEF for the same reporting interval [6].
Teoretic, suma PEF-urilor bunurilor/serviciilor furnizate pe parcursul unui anumit interval de raportare (de exemplu un an) de către o organizație ar trebui să fie egală cu OEF-ul acesteia pentru același interval de raportare [6].
The methodologies have been purposely developed towards this end.
Metodologiile au fost intenționat elaborate în acest sens.
Moreover, the OEF can help to identify areas of the Organisation’s Product Portfolio where environmental impacts are most significant and, hence, where detailed, individual product-level analyses may be desirable.Terminology: Shall, Should and May
Mai mult, OEF poate ajuta la identificarea domeniilor din portofoliul de produse al organizației unde impacturile asupra mediului sunt cele mai semnificative și, așadar, unde ar putea fi de dorit realizarea unor analize individuale și detaliate la nivel de produs.Terminologie: trebuie, ar trebui și poate/pot
This Guide uses precise terminology to indicate the requirements, the recommendations and permissible options available.
Prezentul ghid utilizează o terminologie precisă pentru a indica cerințele, recomandările și opțiunile permise disponibile.
The term “shall” is used throughout this Guide to indicate what is required in order for an OEF study to be in conformance with this Guide.
Termenul „trebuie” este utilizat în prezentul ghid pentru a indica ceea ce este necesar pentru ca un studiu OEF să respecte prezentul ghid.
The term “should” is used to indicate a recommendation, but not a requirement.
Termenul „ar trebui” este utilizat pentru a indica o recomandare, nu o cerință.
Any deviation from a “should” requirement must be justified and made transparent.
Orice abatere de la o recomandare trebuie justificată și prezentată în mod transparent.
This page is left intentionally blank.
Pagină lăsată în mod intenționat goală.
The Organisation Environmental Footprint (OEF) is a multi-criteria measure of the environmental performance of a goods/services-providing Organisation from a life cycle [7] perspective.
Amprenta de mediu a organizației (Organisation Environmental Footprint - OEF) este o măsură bazată pe criterii multiple a performanței de mediu a unei organizații care furnizează bunuri/servicii, dintr-o perspectivă axată pe ciclul de viață [7].
This includes companies, public administrative entities, and other bodies.
Aceasta include societăți comerciale, entități administrative publice, precum și alte organisme.
OEFSRs are a necessary extension of and complement to the more general guidance for OEF studies provided in this document.
OEFSR-urile reprezintă o extindere și o completare necesare la orientările cu caracter general pentru studiile OEF prevăzute în prezentul document.
As they are developed, OEFSRs will play an important role in increasing the reproducibility, consistency, and relevance of OEF studies.
Pe măsură ce sunt elaborate, OEFSR-urile vor juca un rol important în sporirea reproductibilității, consecvenței și relevanței studiilor OEF.
OEFSRs will help focus on the most important parameters, thereby also possibly reducing the time, efforts, and costs involved in completing an OEF study.
OEFSR-urile vor ajuta la concentrarea asupra celor mai importanți parametri, putând astfel reduce, de asemenea, timpul, eforturile și costurile necesare pentru realizarea unui studiu OEF.
Based on a life cycle approach, the OEF is a method for modelling and quantifying the physical environmental impacts of the flows of material/energy and resulting emissions and waste [8] streams associated with Organisational activities from a supply-chain [9] perspective (from extraction of raw materials, through use, to final waste management).
Bazată pe o abordare care vizează ciclul de viață, OEF este o metodă pentru modelarea și cuantificarea impacturilor fizice asupra mediului pe care le au fluxurile de materiale/energie și emisiile și fluxurile de deșeuri rezultate [8] aferente activităților organizaționale dintr-o perspectivă a lanțului de aprovizionare [9] (de la extracția materiilor prime, trecând prin etapa de utilizare, până la gestionarea finală a deșeurilor).
A life cycle approach takes into consideration the spectrum of resource flows and environmental interventions associated with a product or organisation from a supply-chain perspective.
O abordare bazată pe ciclul de viață ia în considerare spectrul de fluxuri de resurse și intervențiile de mediu asociate cu un produs sau cu o organizație, din perspectiva lanțului de aprovizionare.
It includes all stages of the product’s life cycle, from raw material acquisition through processing, distribution, use, and end-of-life (EOL) processes, and all relevant related associated environmental impacts, health effects, resource-related threats, burdens to society, and trade-offs.
Aceasta include toate etapele ciclului de viață al produsului, de la achiziția materiilor prime, trecând prin procesele de prelucrare, distribuție, utilizare și scoatere din uz, și toate impacturile de mediu, efectele asupra sănătății, amenințările legate de resurse, sarcinile suportate de societate și compromisurile relevante asociate.
This contrasts with the approach of focusing on site-level impacts only or on single environmental impacts in order to reduce the possibility of unintended burden shifting.
Această abordare contrastează cu abordarea care se axează doar pe impacturile la nivel de amplasament sau pe un singur impact asupra mediului, pentru a reduce posibilitatea transferului nedorit de sar cini.
Such burden shifting can, for example, involve the shifting of burdens from one life cycle stage in the supply chain to another, from one impact category to another, from one organisation to another, or from one country to another.
Un astfel de transfer de sarcini poate, de exemplu, să implice transferul de sarcini de la o etapă a ciclului de viață din lanțul de aprovizionare la alta, de la o categorie de impact la alta, de la o organizație la alta sau de la o țară la alta.
The OEF is complementary to other assessments and instruments such as site-specific environmental impact assessments or chemical risk assessments.
OEF este complementară altor evaluări și instrumente, cum ar fi evaluările de impact asupra mediului specifice unui anumit amplasament sau evaluările riscurilor chimice.
The OEF is an environmental accounting model rather than a financial accounting model.
OEF este mai degrabă un model de contabilizare a impacturilor asupra mediului, decât un model de contabilitate financiară.
Efforts have therefore been made to minimise the need for using financial information (for example, in defining Organisational boundaries) which may be poorly representative of the physical relationships pertinent to the systems modelled.
Prin urmare, s-au depus eforturi pentru a reduce la minimum necesitatea de a utiliza informații financiare (de exemplu pentru definirea limitelor organizaționale) care este posibil să nu reprezinte corect relațiile fizice relevante pentru sistemele modelate.