natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The public service missions to be discharged by DPLP are entrusted to it in the successive administrative acts approving the management contracts signed between DPLP and the State approximately every five years.
Misiunile de serviciu public pe care trebuie să le îndeplinească DPLP sunt încredințate acestei întreprinderi prin acte administrative succesive de aprobare a contractelor de gestionare pe care aceasta le semnează cu statul aproximativ o dată la cinci ani.
These contracts develop and complement the provisions of national postal law.
Aceste contracte dezvoltă și completează dispozițiile legii naționale privind serviciile poștale.
Each successive management contract constitutes a separate act of entrustment, which describes the public missions to be discharged by DPLP, fixes the duration of the entrustment and the parameters for calculating the compensation to be paid by the State.
Fiecare contract de gestionare succesiv constituie un mandat distinct care descrie misiunile de serviciu public pe care DPLP trebuie să le îndeplinească și stabilește durata mandatului, precum și parametrii pe baza cărora este calculată compensația care trebuie să fie plătită de către stat.
The management contracts specify the activities included in the calculation of the amount of financial compensation granted by the State.
Contractele de gestionare precizează activitățile care sunt luate în considerare în calculul compensației financiare acordate de stat.
The compatibility of the aid measures must be considered in the light of Article 106(2) TFEU since the compensation was granted to finance the costs incurred in discharging the public service missions.
Compatibilitatea măsurilor de ajutor trebuie să fie evaluată din perspectiva articolului 106 alineatul (2) din TFUE, deoarece compensația a fost acordată pentru finanțarea costurilor generate de îndeplinirea misiunilor de serviciu public.
The compensation is compatible to the extent that it does not overcompensate DPLP for the extra costs incurred in carrying out the public service missions entrusted to it under the management contracts, including a reasonable profit.
Compensația este compatibilă dacă nu compensează în mod excesiv costurile suplimentare suportate de DPLP în exercitarea misiunilor de serviciu public care îi sunt încredințate prin contractele de gestionare, incluzând un profit rezonabil.
Any overcompensation will have to be recovered.
Orice supracompensare ar trebui să facă obiectul unei recuperări.
The scope of the assessment of overcompensation includes those SGEIs for which compensation is provided for in the clauses of the successive management contracts.
În domeniul de aplicare al evaluării supracompensării sunt cuprinse SIEG pentru care dispozițiile contractelor de gestionare succesive prevăd o compensare.
It is important to note that the provisions of the successive management contracts differ to some extent.
Trebuie remarcat că dispozițiile contractelor succesive de gestionare prezintă unele diferențe.
Consequently, overcompensation must be calculated on the basis of the specific parameters provided for in each contract.
Prin urmare, supracompensarea trebuie calculată pe baza parametrilor specifici definiți în fiecare dintre contracte.
Aided activities under the first management contract include all public services
Activitățile care beneficiază de un ajutor de stat în temeiul primului contract de gestionare cuprind serviciile publice în ansamblu
In the first management contract (1992-1996), the SGEI compensation covers all public services.
În primul contract de gestionare (1992-1996), compensația pentru SIEG vizează serviciile publice în ansamblu.
The provisions of this contract do not apportion the compensation between the different public services according to whether or not they are eligible for compensation under the provisions of the contract.
Dispozițiile acestui prim contract de gestionare nu repartizează compensația între diferitele servicii publice în conformitate cu posibilitatea ca pentru acestea să se solicite sau nu o compensație în temeiul contractului respectiv.
Accordingly, the compensation provided for in the contract has to be understood to cover the additional costs of discharging all the public service missions without distinction.
Prin urmare, se poate considera că compensația prevăzută în acest contract acoperă costurile suplimentare care decurg din îndeplinirea misiunilor de serviciu public în ansamblu, fără să existe o distincție.
Checking potential overcompensation in this period will therefore encompass all the public service measures: the universal postal service (USO), press distribution and other missions entrusted to DPLP.
Pentru această perioadă, verificarea eventualei supracompensări va viza, prin urmare, toate măsurile de serviciu public: serviciul poștal universal (obligație de serviciu universal, OSU), precum și distribuirea presei și alte misiuni încredințate DPLP.
Aided activity under the second, third and fourth management contracts comprises press distribution and other missions eligible for compensation
Activitățile care beneficiază de un ajutor în virtutea celui de al doilea, al treilea și al patrulea contract de gestionare cuprind distribuția presei și alte misiuni pentru care poate fi solicitată o compensație
By contrast, under the clauses of the second, third and fourth management contracts, the aided activities are limited to certain SGEI missions specified therein.
Spre deosebire de primul contract de gestionare, al doilea, al treilea și al patrulea contract de gestionare rezervă ajutoarele anumitor SIEG care sunt definite în aceste contracte.
The SGEI missions entitled to be compensated are: the distribution of newspapers and periodicals, and other public services listed in recital 33.
SIEG pentru care se poate solicita o compensare sunt: distribuția cotidienelor și periodicelor, precum și alte servicii publice enumerate la considerentul 33.
The clauses determining the scope of the aided activities are contained in the management contracts: Article 7 of the second management contract, Article 15 of the third management contract, and Articles 12 and 13 of the fourth management contract.
Clauzele care stabilesc serviciile care beneficiază de ajutor sunt prevăzute în contractele de gestionare: articolul 7 din al doilea contract de gestionare, articolul 15 din al treilea contract și articolele 12 și 13 din al patrulea contract de gestionare.
The universal postal service, by contrast, does not receive any compensation under the management contracts, with the exception of the first management contract.
Serviciul poștal universal, în schimb, nu beneficiază de nicio compensație în temeiul contractelor de gestionare, cu excepția primului.
The costs and revenues of the universal postal service are therefore not included in the calculation of overcompensation, except, where relevant, for the excess profits from the reserved area [62].
Costurile și veniturile aferente serviciului poștal universal nu sunt, prin urmare, luate în considerare în calculul supracompensației, exceptând, dacă este cazul, profitul excedentar care provine din sectorul rezervat [62].
Calculation of overcompensation
Calculul supracompensației
On account of the differences in the public service missions entrusted, as referred to in recitals 239-243, the potential overcompensation is calculated differently for the first management contract from the three subsequent management contracts.
Din cauza diferențelor între mandatele de serviciu public vizate la considerentele 239-243, eventuala supracompensație se calculează diferit pentru primul contract de gestionare și cele trei contracte de gestionare care au urmat.
Reasonable profit
Profitul rezonabil
In addition to the coverage of costs incurred in discharging the public service obligations, the SGEI Framework also allows for compensation for a reasonable rate of return [63].
În plus față de acoperirea costurilor ocazionate de îndeplinirea obligațiilor de serviciu public, cadrul privind SIEG prevede, de asemenea, compensarea unei rate a rentabilității rezonabile [63].
Paragraph 18 of the SGEI Framework specifies that the reasonable profit ‘should be taken to mean a rate of return on own capital that takes account of the risk, or absence of risk, incurred by the undertaking by virtue of the intervention by the Member State, particularly if the latter grants exclusive or special rights. This rate must normally not exceed the average rate for the sector concerned in recent years. In sectors where there is no undertaking comparable to the undertaking entrusted with the operation of the service of general economic interest, a comparison may be made with undertakings situated in other Member States, or if necessary, in other sectors, provided that the particular characteristics of each sector are taken into account. In determining what amounts to a reasonable profit, the Member State may introduce incentive criteria relating, among other things, to the quality of service provided and gains in productive efficiency.’
Punctul 18 din cadrul privind SIEG prevede că profitul rezonabil „trebuie înțeles ca fiind o rată a rentabilității propriilor capitaluri care trebuie să ia în considerare riscul sau absența riscului, asumat de întreprindere datorită intervenției statului membru, în special în cazul în care acesta din urmă acordă drepturi exclusive sau speciale. Această rată nu trebuie, în mod normal, să depășească rata medie pentru sectorul în cauză din ultimii ani. În sectoarele în care nu există nicio întreprindere comparabilă cu întreprinderea căreia i s-a încredințat gestionarea serviciului de interes economic general, se poate face o comparație cu întreprinderile din alte state membre sau, dacă este necesar, din alte sectoare, cu condiția să se ia în considerare caracteristicile specifice ale fiecărui sector. La stabilirea profitului rezonabil, statul membru poate introduce criterii de stimulare privind, printre altele, calitatea serviciului prestat și creșterea productivității.”
The appropriate level of reasonable profit is thus to be chosen taking into account a number of parameters, in particular the average rate for the sector concerned, the risk associated with the undertaking’s activities and, where applicable, incentive criteria relating to the company concerned.
Nivelul relevant al profitului rezonabil trebuie ales, în consecință, ținând seama de diferiți parametri, inclusiv rata medie pentru sectorul în cauză, riscul asociat activităților întreprinderii și, după caz, criteriile de stimulare legate de întreprinderea în cauză.
In order to establish a level of reasonable profit, the Commission has based itself on several expert studies, which are set out in more detail below.
Pentru a stabili un nivel al profitului rezonabil, Comisia s-a bazat pe mai multe studii de specialitate, prezentate în detaliu în continuare.
Based on the studies and on the level of risk of each management contract, the Commission has determined a range of reasonable levels of profit for DPLP for mail delivery, on the one hand, and press distribution, on the other, for each of the four management contracts.
Pe baza studiilor și a nivelului de risc al fiecărui contract de gestionare, Comisia a stabilit o serie de niveluri ale profitului rezonabil pentru DPLP privind, pe de o parte, livrarea de corespondență și, pe de altă parte, distribuția de presă pentru fiecare dintre cele patru contracte de gestionare.
These studies all attempt to identify sets of companies which are sufficiently comparable in terms of activities and risk profile to the postal incumbent in question and to establish a benchmark profit level for the latter on the basis of the observed levels of profit of the comparator firms.
Aceste studii au în comun faptul că încearcă să definească grupurile de întreprinderi comparabile în mod suficient în ceea ce privește activitățile și profilul de risc cu operatorul poștal istoric în cauză și să stabilească un nivel al profitului de referință pentru acesta din urmă bazat pe profiturile observate la aceste întreprinderi comparabile.
As regards risk in particular, the Commission wishes to underline that DPLP, during the entire period under investigation, has faced little or no competition in the vast majority of its operations since it either enjoyed a legally protected monopoly (this applies to most mail services), or a dominant position characterised by very high market shares and barriers to entry through the subsidisation of below-cost prices (e.g. press distribution).
În ceea ce privește în special riscul, Comisia dorește să sublinieze că DPLP, pe parcursul întregii perioade examinate, s-a confruntat cu o concurență redusă sau inexistentă pentru majoritatea activităților, fie pentru că se bucura de un monopol protejat prin lege (această situație este valabilă pentru majoritatea serviciilor de livrare de corespondență), fie pentru că deținea o poziție dominantă caracterizată prin cote de piață foarte mari și bariere de intrare create de subvenționarea unor prețuri inferioare costurilor (distribuția de presă, de exemplu).
In the Commission’s opinion, this aspect has to be borne in mind in all analyses involving benchmarking with companies that, while providing similar services to DPLP, had to operate in a competitive environment.
Potrivit Comisiei, acest aspect trebuie luat în considerare în toate studiile comparative realizate cu întreprinderi care, prin asigurarea unor servicii similare celor ale DPLP, trebuiau să își desfășoare activitatea într-un mediu competitiv.
Furthermore, the extent to which a postal incumbent is exposed to risk depends essentially on the characteristics of the regulatory mechanism established by the public authority.
În plus, gradul de expunere la risc al unui operator poștal istoric depinde, în principal, de caracteristicile mecanismului de reglementare pus în aplicare de autoritatea publică.
In the context of mail delivery, a sector in which DPLP’s USO was mainly financed through stamp prices [64], the Commission considers that it makes a substantial difference in terms of risk whether the stamp prices were, to a greater or lesser degree, frequently adjusted by the regulator (e.g. at the start of each year or simply whenever necessary) so as to cover the net costs of the USO on an ongoing basis, or whether stamp prices [65] were fixed in advance for a long period (e.g. four to five years) as part of a long-term contract [66].
În ceea ce privește livrarea de corespondență, sectorul în care obligația de serviciu universal a DPLP era finanțată în principal prin prețurile timbrelor [64], Comisia consideră că riscul este considerabil diferit în funcție de măsura în care prețurile timbrelor erau adaptate mai mult sau mai puțin frecvent de autoritatea de reglementare (de exemplu, la începutul fiecărui an sau, pur și simplu, ori de câte ori era necesar) pentru a acoperi costurile nete ale obligației de serviciu universal în mod constant sau în funcție de măsura în care prețurile la timbre [65] erau stabilite în avans pentru o perioadă lungă de timp (de exemplu, patru sau cinci ani) în cadrul unui contract pe termen lung [66].
The first type of price regulation tends to be rather low risk for the firm in question, in so far as stamp prices are adjusted on a relatively frequent basis so as to maintain a constant financial equilibrium between revenues and costs.
Prima metodă de reglementare a prețurilor tinde să prezinte un risc relativ scăzut pentru întreprinderea în cauză, în măsura în care prețurile timbrelor sunt adaptate cu o anumită frecvență pentru a menține un echilibru financiar constant între venituri și cheltuieli.
This type of regulation protects the company’s profit margins against uncertainty.
Acest tip de reglementare protejează marjele de profit ale societății de incertitudini.
The second type involves more risk as it exposes the operator to the consequences of variations in costs and revenues over a long period.
A doua metodă prezintă un risc mai crescut, deoarece expune operatorul la consecințele variațiilor de cheltuieli și venituri pe o perioadă lungă de timp.
Likewise, in the context of press distribution activities (USO financed through financial compensation), it makes a substantial difference whether the compensation is based on actual net costs (i.e. net costs actually incurred) or whether it is based on projected net costs over a long period.
În mod similar, în ceea ce privește distribuția de presă (obligație de serviciu universal finanțată prin compensații financiare), diferența este semnificativă în funcție de măsura în care compensarea se bazează pe costuri nete efective (costurile nete suportate efectiv) sau pe costuri nete prevăzute pe termen lung.
For instance, if the compensation takes the form of a fixed lump-sum payment covering expected net costs over a long period, it leaves the operator exposed to all variations in revenues and costs.
Astfel, o compensație plătită sub forma unei sume forfetare ce acoperă costurile nete estimate pe termen lung expune operatorul la toate variațiile de venituri și cheltuieli.
In such a case, the operator faces a higher degree of risk than when it is compensated in full on the basis of ex-post costs and revenues.
Operatorul se confruntă, astfel, cu un risc mai mare decât în cazul compensării integrale pe baza costurilor și veniturilor determinate a posteriori.
Where the contract between the operator and the public authority is such that the public service is connected with a certain degree of risk, for instance because it leaves the incumbent exposed to significant variations in revenues and costs, the reasonable profit allowed to the incumbent should be commensurate with the corresponding level of risk involved.
În cazul în care contractul încheiat între operator și autoritățile publice este de așa natură încât serviciul public prezintă un anumit grad de risc, de exemplu, deoarece expune operatorul istoric la variații semnificative ale veniturilor și cheltuielilor, profitul rezonabil la care are drept operatorul istoric trebuie să fie proporțional cu nivelul corespunzător de risc suportat.
By contrast, where the contract between the incumbent and the public authority is such that the public service is not connected with substantial risk, the reasonable profit allowed should be low as well.
În schimb, în cazul în care contractul încheiat între operatorul istoric și autoritățile publice este de așa natură încât serviciul public nu prezintă un risc substanțial, profitul rezonabil autorizat trebuie să fie, la rândul lui, modest.
The Commission would also point out that the degree of risk incurred by the company and the extent to which the company is entitled to compensation for efficiency gains are closely intertwined.
Comisia observă, în plus, că nivelul de risc suportat de întreprindere și nivelul compensațiilor la care aceasta din urmă are dreptul pentru creșterea eficienței sunt strâns legate.
For instance, a public authority can set in advance a fixed level of compensation which anticipates and incorporates the efficiency gains that the undertaking can be expected to make over the lifetime of the entrustment act.
Astfel, autoritățile publice pot stabili în prealabil un nivel fix de compensare, care anticipează și integrează creșterile de eficiență pe care întreprinderea ar trebui, în mod normal, să le realizeze pe durata mandatului.
By exposing the company to all variations in costs and revenues, the contract gives it incentives to improve performance and become more cost efficient.
Astfel, prin expunerea întreprinderii la toate variațiile de costuri și venituri, contractul reprezintă o stimulare pentru creșterea performanței și îmbunătățirea raportului cost-eficiență.
At the same time, it results in more risk for the company.
În paralel, întreprinderea este expusă unui risc mai mare.
To some extent, therefore, risk and efficiency incentives go hand in hand.
Într-o anumită măsură, riscul și stimulentele în ceea ce privește eficiența sunt corelate.
Likewise, an ex-ante price cap over a long period normally provides stronger incentives for efficiency improvements, but is also more risky for the company involved.
În mod similar, un plafon de preț stabilit a priori pe termen lung încurajează, în mod normal, mai mult o creștere a eficienței, însă este, de asemenea, mai riscant pentru întreprinderea în cauză.
Benchmarking of reasonable profit
Studiu comparativ privind profitul rezonabil
In order to address the question of a reasonable rate of profit for DPLP, the Commission bases itself on several expert studies:
Pentru a examina problema ratei de profit rezonabil pentru DPLP, Comisia se bazează pe mai multe studii de specialitate:
WIK study: in the context of Case C-36/07, a State aid procedure relating to the German postal operator, Deutsche Post AG (hereinafter ‘DP’), the Commission asked WIK Consult to carry out a study on the appropriate level of reasonable profit for postal incumbents [67] (hereinafter ‘WIK study’).
Studiul WIK: în cazul C 36/07, referitor la o procedură de ajutor de stat privind operatorul poștal german Deutsche Post AG (denumit în continuare „DP”), Comisia a solicitat WIK Consult să realizeze un studiu privind nivelul corespunzător de profit rezonabil pentru operatorii poștali istorici [67] (denumit în continuare „studiul WIK”).
Deloitte study: on 23 April 2010, the Commission received a study by Deloitte [68] (hereinafter ‘Deloitte study’) setting out its views on the level of reasonable profit to be used for DP’s universal services.
Studiul Deloitte: la 23 aprilie 2010, Comisia a primit un studiu realizat de biroul Deloitte [68] (denumit în continuare „studiul Deloitte”) în care acesta din urmă își prezenta opinia cu privire la nivelul de profit rezonabil care trebuie adoptat pentru serviciile universale ale DP.
CRA study: on 1 March 2011, Belgium submitted an expert study in response to the WIK study by Charles Rivers Associates [69] (hereinafter ‘CRA’).
Studiul CRA: la 1 martie 2011, Belgia a prezentat un studiu efectuat de Charles Rivers Associates [69] (denumită în continuare „CRA”) care contesta studiul WIK.
The WIK study
Studiul WIK
In this study, WIK establishes a reasonable profit benchmark for DP.
În acest studiu, WIK stabilește un profit rezonabil de referință pentru DP.
Specifically, WIK first performs a function and risk analysis of DP and concludes that DP predominantly provides routine functions and faces limited entrepreneurial risk [70].
Concret, WIK analizează mai întâi misiunile și riscul specific DP și ajunge la concluzia că aceasta din urmă asigură, în principal, misiuni de rutină și se confruntă cu un risc antreprenorial limitat [70].
On the basis of this analysis, WIK selects appropriate comparators, i.e. determines the composition of the benchmark groups from which the reasonable profit benchmark is derived.
Pe baza acestei analize, WIK alege întreprinderile pentru comparație, cu alte cuvinte, determină alcătuirea grupurilor de referință care vor permite determinarea profitului rezonabil de referință.
Overall, WIK points out that, conceptually, the adopted benchmark procedure follows the standard methodology used for profitability benchmarks in transfer pricing [71].
În general, WIK subliniază că procedura de evaluare adoptată reia principiile metodologiei standard utilizate pentru valorile de referință ale rentabilității privind prețurile de transfer [71].
Such a methodology is applied not only in national transfer pricing regulations but also in the OECD Transfer Pricing Guidelines (hereinafter ‘OECD Guidelines’) [72].
Această metodă nu se aplică numai în reglementările naționale privind prețurile de transfer, ci și în principiile OCDE privind prețurile de transfer (denumite în continuare principiile OCDE [72].