natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Of the countries analysed, this is the case of the Latin American countries, particularly Colombia, which prohibits all investments by foreign entities in many business sectors; Brazil, with similar total prohibitions; Chile, with significant prohibitions and restrictions affecting the telecommunications industry, concession-holders, the electricity, healthcare and energy sectors, among others; Ecuador, with relevant restrictions affecting the financial and insurance sectors; Venezuela, particularly in the telecommunications industry; Mexico; and even the United States, with certain restrictions related to national security and the financial sector.
Dintre țările analizate, această situație se regăsește în cazul țărilor din America Latină, în special în Columbia, care interzice în mai multe sectoare de activitate toate investițiile realizate de către entități străine, în Brazilia, în care există interdicții totale similare, în Chile, în care există interdicții și restricții semnificative care afectează industria telecomunicațiilor, concesionările, sectorul energiei electrice, al sănătății și al energiei în general, printre altele, Ecuador, cu restricțiile relevante care afectează sectorul financiar și al asigurărilor, în Venezuela, în special în industria telecomunicațiilor, în Mexic și chiar în Statele Unite ale Americii, în care există anumite restricții legate de securitatea națională și de sectorul financiar.
Tax aspects
Aspecte fiscale
Moreover, in the majority of countries analysed there are relevant tax barriers to cross-border mergers.
De asemenea, în majoritatea țărilor analizate există bariere fiscale relevante pentru fuziunile transfrontaliere.
In this sense, if it were possible (quod non) to implement a cross-border merger, in the majority of the countries analysed unrealised capital gains would be taxed immediately at target-company and/or shareholder level, and indirect taxes would also be applicable as in any other completed transfer.
În acest sens, dacă ar fi posibil (quod non) să se realizeze o fuziune transfrontalieră, în majoritatea țărilor analizate câștigurile nerealizate de capital ar putea fi impozitate imediat la nivelul societății-țintă și/sau al acționarilor, iar impozitele indirecte ar fi, de asemenea, aplicabile la fel ca în orice alt transfer finalizat.
The accompanying reports reflect this situation in detail in the following countries:
Rapoartele atașate prezintă această situație în detaliu în următoarele țări:
In Argentina, the Law on Income Tax does not allow a cross-border merger to be treated as a ‘tax-free reorganisation’, as specifically confirmed by the AFIP (Argentina’s national tax authority) in a number of rulings, meaning that the target company would be liable for income tax (and its shareholders, regardless of the provisions of the Spain-Argentina Double Taxation Treaty, as will be detailed below) on the unrealised capital gains, as well as indirect taxes applicable to the transaction in Argentina: Value Added Tax, Impuesto sobre los Ingresos Brutos, Impuesto de Sellos (stamp duty), etc.,
În Argentina, Legea privind impozitarea societăților comerciale nu permite considerarea unei fuziuni transfrontaliere drept o „reorganizare pentru care se aplică scutirea de impozit”, astfel cum s-a confirmat în mod specific de către AFIP (autoritatea națională fiscală din Argentina), într-o serie de hotărâri, în sensul că societatea-țintă ar trebui să plătească impozit pe venit (și acționarii săi, indiferent de prevederile Tratatului privind dubla impozitare dintre Spania și Argentina, după cum va fi prezentat în detaliu mai jos) pentru câștigurile de capital nerealizate, precum și impozite indirecte care se aplică tranzacțiilor în Argentina: taxa pe valoare adăugata, Impuesto sobre los Ingresos Brutos, Impuesto de Sellos (taxa de timbru) etc.
In Australia, all ‘amalgamation’ transactions are subject to Australian taxes for both the company transferring its assets and liabilities (the dissolved company) and for its shareholders,
În Australia, pentru toate tranzacțiile de „integrare” se aplică impozitele australiene, atât societății care își transferă activele și pasivele (compania dizolvată), cât și acționarilor acesteia.
In Brazil, these transactions would be subject to the general tax regime for transfers, with respect to all Brazilian taxes, for both the target company and its shareholders.
În Brazilia, pentru aceste tranzacții s-ar aplica regimul fiscal general de impozitare pentru transferuri, care implică plata tuturor tipurilor de impozite braziliene, atât de către societatea-țintă, cât și de acționarii acesteia.
The special regime provided by Article 21 of Law 9.249/95 is applicable only to mergers of Brazilian companies,
Regimul special prevăzut la articolul 21 din Legea 9249/95 se aplică doar fuziunilor societăților braziliene.
In Canada, the only similar operations to cross-border mergers requires the target company to be liquidated and is therefore subject to all applicable Canadian taxes,
În Canada, singurele operațiuni similare fuziunilor transfrontaliere impun ca societatea-țintă să fie lichidată și, prin urmare, li se aplică toate impozitele canadiene în vigoare.
In Chile, cross-border mergers would be taxed under the general tax rules for mergers.
În Chile, fuziunile transfrontaliere ar fi impozitate în conformitate cu normele fiscale generale pentru fuziuni.
Under the Law on Income Taxes, all the profits of the dissolved company would be taxed at 35 % and its shareholders would pay 17 % or 35 % tax on the realised gain, provided they obtained an increase in value for tax purposes.
În conformitate cu Legea privind impozitele pe venit, toate profiturile societății dizolvate ar fi impozitate cu 35 %, iar acționarii săi ar plăti 17 % sau 35 % impozit pe câștigul realizat, cu condiția să fi obținut o creștere a valorii acestuia în scopuri fiscale.
The dissolution of the target company would also be previously inspected by the Chilean tax authorities, which is an additional obstacle that discourages and could significantly delay the completion of such transactions,
Dizolvarea societății-țintă ar fi, de asemenea, supusă unor verificări prealabile efectuate de către autoritățile fiscale din Chile, fapt care reprezintă un obstacol suplimentar care descurajează și ar putea întârzia în mod semnificativ finalizarea unor astfel de tranzacții.
In Colombia, no merger transaction gives rise to income tax (Article 14.1 of the Estatuto Tributario) or value added tax (Article 428.2 of the Estatuto Tributario) for the dissolved company.
În Columbia, nicio tranzacție de fuziune nu generează impozit pe venit (articolul 14.1 din Estatuto Tributario) sau taxă pe valoarea adăugată (articolul 428.2 din Estatuto Tributario) pentru societatea dizolvată.
However, in view of the absence of legal provisions governing the tax treatment of shareholders, the Directorate of National Taxes and Customs (Ruling number 053516, 6 July 2009) has stipulated that shareholders obtain a taxable capital gain if the market value of the shares, cash or other assets received is higher than the acquisition cost of the shares received as a result of the merger,
Cu toate acestea, având în vedere absența unor dispoziții juridice care reglementează regimul fiscal aplicat acționarilor, Direcția Națională Impozite și Taxe Vamale (Hotărârea nr. 053516 din 6 iulie 2009) stipulează că acționarii obțin un câștig de capital impozabil în cazul în care valoarea de piață a acțiunilor, a numerarului sau a altor active primite este mai mare decât costul de achiziție al acțiunilor primite ca urmare a fuziunii.
In the United States, there are certain material adverse US federal income tax consequences for a US corporation (USCo) and its US shareholders, as detailed in the US report, that could result from a merger of a USCo with and into a foreign corporation (ForCo) with the ForCo surviving.
În Statele Unite, există anumite consecințe negative de ordin material în ceea ce privește impozitul federal al SUA pe venit pentru o societatea comercială din SUA („USCo”) și pentru acționarii din SUA ai acesteia, conform celor prezentate în mod detaliat în raportul privind SUA, care ar putea rezulta în urma unei fuziuni a unei USCo cu și într-o societate străină („ForCo”) în care ForCo subzistă.
Because of concerns that the US tax authorities have about US corporations moving offshore to minimise their US federal income tax liability, the rules that allow a merger of two USCos to be tax-free are often rendered inapplicable in the case of a merger of a USCo into a ForCo.
Din cauza temerilor autorităților fiscale din SUA cu privire la societățile americane care se mută în străinătate pentru a reduce la minim impozitul federal pe venit pe care trebuie să îl plătească, normele care permit scutirea de impozit a unei fuziuni a două USCos devin adesea inaplicabile în cazul fuziunii unui USCo într-un ForCo.
Although good business reasons may exist to undertake a cross-border merger, shareholders of US corporations often oppose such mergers because of the punitive US tax regimes that could result from the merger,
Deși ar putea exista motive valabile din punctul de vedere al afacerilor pentru a se realiza o fuziune transfrontalieră, acționarii societăților americane se opun adesea unor astfel de fuziuni, din cauza sancțiunilor fiscale aplicate de SUA care ar putea rezulta în urma fuziunii.
In Morocco, a cross-border merger gives rise to tax for the company dissolved and its shareholders, in respect of all applicable Moroccan taxes, since the special regime provided by Article 162 of the General Tax Code (Code Général des Impôts) is applicable only to Moroccan companies subject to income tax, as specified in the Code.
În Maroc, o fuziune transfrontalieră conduce la impozite pentru societatea dizolvată și acționarii acesteia, care includ toate impozitele marocane aplicabile, deoarece regimul special prevăzut la articolul 162 din Codul fiscal general (Code Général des impôts) se aplică numai societăților marocane care plătesc impozit pe venit, după cum se precizează în cod.
Moreover, as in the case of Chile, the winding up of a Moroccan company always requires an audit to be carried out beforehand, entailing an additional obstacle to such merger that could also significantly delay execution,
Mai mult decât atât, ca și în cazul lui Chile, lichidarea unei firme marocane presupune întotdeauna un audit efectuat în prealabil, ceea ce creează un obstacol suplimentar pentru o astfel de fuziune, care ar putea, de asemenea, întârzia în mod semnificativ execuția.
In Mexico, the merger of a Mexican company with a foreign company will give rise to Mexican income tax for the merging company (the wording of the Mexico-Spain Double Taxation Treaty must also be considered for these purposes, as will be explained below) and to other taxes applicable to all transfers of goods or rights: flat-rate business tax (Impuesto Empresarial a Tasa Única — IETU), value added tax (IVA), local taxes on property transfers (ISAI), etc. Article 14-b of the Federal Tax Code allows the application of a tax neutrality regime only to mergers involving companies resident in Mexico.
În Mexic, fuziunea unei societăți mexicane cu o societate străină va conduce la aplicarea impozitului mexican pe venit societăților care fuzionează (în acest sens trebuie avută în vedere, de asemenea, formularea din Tratatul privind dubla impozitare dintre Mexic și Spania, după cum va fi explicat mai jos) și alte impozite aplicabile pentru toate transferurile de bunuri sau de drepturi: impozitul forfetar pentru întreprinderi (Impuesto Empresarial a Tasa Única - IETU), taxa pe valoare adăugată (TVA), impozite locale pentru transferurile de proprietate (ISAI) etc. Articolul 14-b din Codul fiscal federal permite aplicarea unui regim de neutralitate fiscală doar în cazul fuziunilor care implică societăți care își au sediul în Mexic.
As regards the target company’s shareholders, Articles 1 and 179 of the Law on Income Tax stipulate that non-residents are also required to pay this tax on assets acquired by the merging company as a consequence of the merger,
În ceea ce privește acționarii societății-țintă, articolele 1 și 179 din Legea privind impozitul pe venit stipulează că nerezidenții sunt, de asemenea, obligați să plătească acest impozit pe activele achiziționate de către societatea care fuzionează, ca urmare a fuziunii.
In Peru, if a cross-border merger could be completed, this would be treated as a sale for tax purposes and any gain would be taxed at 30 % in the dissolved company.
În Peru, în cazul în care o fuziune transfrontalieră ar putea fi finalizată, acest lucru ar fi considerat ca o vânzare din punct de vedere fiscal și orice câștig ar fi impozitat cu 30 % în societatea dizolvată.
The shareholders would pay tax on the profits on liquidation, on the portion that exceeded the par value of the shares plus the additional capital premium.
Acționarii ar plăti impozitul pe profit la lichidare, pentru partea care a depășit valoarea nominală a acțiunilor, la care se adaugă prima de capital suplimentară.
The merger would also be subject to indirect taxes (basically the General Sales Tax (IGV)) at the rate of 19 % of the transfer value.
Fuziunii i s-ar aplica, de asemenea, impozite indirecte [în principal impozitul general pentru vânzări (IGV)] la rata de 19 % din valoarea transferului.
This regime has been specifically confirmed by the Peruvian Tax Administration, on a binding basis, in its Report of 229-2005-SUNAT/2B0000 (28 September 2005),
Raportul din 229-2005-SUNAT/2B0000 (28 septembrie 2005) al administrației fiscale peruane a confirmat în mod specific acest regim, care este obligatoriu.
Finally, in Venezuela, if the merger could be completed from a commercial viewpoint, it would give rise to applicable Venezuelan taxes for the target company and its shareholders, as reported by the Venezuelan law firm in its report.
În cele din urmă, în Venezuela, în cazul în care fuziunea ar putea fi finalizată din punct de vedere comercial, acest lucru ar conduce la aplicarea impozitelor din Venezuela în vigoare prevăzute pentru societatea-țintă și acționarii săi, conform celor prezentate de cabinetul de consultanță juridică din Venezuela în raportul său.
It should also be noted that none of the Double Taxation Treaties signed by Spain include additional specific advantages for cross-border mergers, as compared to other countries’ Double Taxation Treaties based on the OECD Model Convention.
De asemenea, trebuie remarcat că niciunul dintre tratatele privind dubla impozitare semnate de Spania nu prevede avantaje suplimentare specifice pentru fuziunile transfrontaliere, în comparație cu tratatele privind dubla impozitare ale altor țări, care se bazează pe modelul de convenție al OCDE.
However, in addition to further explanations below regarding the Double Taxation Treaties signed between Spain and Argentina and Mexico, some treaties provide for the possibility of charging tax in the State of origin of the transfer (including, for the purposes of this analysis, a transfer that is the consequence of the amortisation of shares in a merger) of significant shareholdings in companies domiciled in that State.
Cu toate acestea, în plus față de explicațiile suplimentare de mai jos referitoare la tratatele privind dubla impozitare semnate între Spania și Argentina și Mexic, unele tratate prevăd posibilitatea aplicării unui impozit în statul de origine al transferului unor active semnificative în societățile care își au sediul în acel stat (care include, în scopul prezentei analize, transferul care este o consecință a amortizării acțiunilor printr-o fuziune).
In this regard, Spain has departed from the OECD’s general approach to the taxation of capital gains from the sale by a resident of one Contracting State of stocks and shares in companies of another Contracting State (whether or not the sale takes place in the context of a merger).
În acest sens, Spania a plecat de la abordarea generală a OCDE cu privire la impozitarea câștigurilor de capital obținute din vânzarea de către un rezident al unui stat contractant, de valori și acțiuni deținute la societăți dintr-un alt stat contractant (indiferent dacă vânzarea are sau nu loc în contextul unei fuziuni).
The OECD’s general approach is to assign this tax authority exclusively to the transferor’s State of residence (in this case Spain).
Abordarea generală a OCDE este de a atribui această autoritatea fiscală exclusiv statului de reședință al celui care transferă (în acest caz, Spania).
However, in accordance with Spain’s Reservations included in the Commentary on Article 13 of the OECD’s Model Convention (point 45), and in accordance with the bilateral agreements concluded, the treaties generally stipulate shared taxation for Spain and the State of residence of the company whose shares are sold (in this case, as a consequence of the amortisation of shares in a merger), in cases in which the shareholding is ‘substantial’ (of the States analysed here, this applies to the Treaties with Argentina, Australia, Chile, India, China, United States and Morocco).
Cu toate acestea, în conformitate cu rezervele exprimate de Spania, incluse în comentariul la articolul 13 din modelul de convenție al OCDE (punctul 45), și în conformitate cu acordurile bilaterale încheiate, tratatele prevăd, în general, o impozitare partajată între Spania și statul de reședință al societății ale cărei acțiuni sunt vândute (în acest caz, ca urmare a amortizării acțiunilor într-o fuziune), în cazurile în care acționariatul este „substanțial” (dintre statele analizate aici, acest lucru se aplică tratatelor cu Argentina, Australia, Chile, India, China, Statele Unite ale Americii și Maroc).
Nonetheless, in the respective Protocols to the Treaties concluded with two of these countries (specifically, the Protocols to the Treaties signed with Mexico and Argentina), one interpretation is that [1], when the transfer forms part of a cross-border merger between companies of the same group, it is permitted to apply a tax deferral scheme to the capital gains in the State of origin.
Cu toate acestea, în protocoalele respective la tratatele încheiate cu două dintre aceste țări (în special, protocoalele tratatelor semnate cu Mexic și Argentina), o interpretare este că [1] în cazul în care transferul face parte dintr-o fuziune transfrontalieră între societăți aparținând unui același grup, este permisă aplicarea unui sistem de amânare a plății impozitului pentru câștigurile de capital în statul de origine.
In the case of the specific clause in the Protocol to the Double Taxation Treaty signed between Spain and Argentina, the interpretation by law firm of this country, in line with existing doctrine, is that this clause does not allow the application of the Argentinian tax deferral scheme to a cross-border merger of a Spanish and an Argentinian company.
În cazul clauzei specifice din protocolul la Tratatul privind dubla impozitare semnat între Spania și Argentina, interpretarea oferită de cabinetul de consultanță juridică din această țară, în conformitate cu doctrina existentă, este că această clauză nu permite aplicarea sistemului argentinian de amânare a plății impozitului la o fuziune transfrontalieră între o societate spaniolă și una argentiniană.
In the case of the clause in the Protocol to the Double Taxation Treaty signed between Spain and Mexico, the law firm of this country also regards as very doubtful the interpretation that the said clause is applicable to a cross-border merger of a Spanish and a Mexican company and, if it were acceptable (which seems unlikely), this circumstance could, in some cases, even result in a tax cost that is higher than the cost to be deferred, since the ‘deferred’ tax would pay the ‘frozen’ taxes irrespective of the existence of actual economic income (and even if the transfer gave rise to a definitive loss).
În cazul clauzei din protocolul la Tratatul privind dubla impozitare semnat între Spania și Mexic, cabinetul de consultanță juridică din această țară, consideră, de asemenea, îndoielnică interpretarea potrivit căreia clauza respectivă este aplicabilă unei fuziuni transfrontaliere între o societate spaniolă și una mexicană și, dacă ar fi acceptabil (ceea ce pare puțin probabil), această circumstanță ar putea, în unele cazuri, conduce chiar la un cost fiscal mai mare decât costurile care urmează a fi amânate, deoarece impozitul „amânat” ar include impozitele „înghețate”, indiferent de existența unor venituri economice reale (și chiar dacă transferul a generat o pierdere definitivă).
In any case, it must be borne in mind that the above-mentioned Protocols to the Double Taxation Treaties do not affect the indirect taxes applicable to these transactions in each jurisdiction.
În orice caz, trebuie avut în vedere că protocoalele la tratatele privind dubla impozitare menționate nu afectează impozitele indirecte aplicabile acestor tranzacții în fiecare jurisdicție.
Finally, as evidence of the fact that the above-mentioned tax, legal and de facto obstacles are real, it should be noted that, in general, as described in the different reports on the countries analysed, there have been no cross-border mergers in those jurisdictions.
În final, ca dovadă a faptului că obstacolele reprezentate de impozitul menționat mai sus și cele de drept și de fapt sunt reale, ar trebui remarcat faptul că, în general, așa cum este descris în rapoartele diferite privind țările analizate, nu au existat fuziuni transfrontaliere în aceste jurisdicții.
This interpretation is questionable since these clauses refer rather to mergers involving companies resident in one Contracting State that own assets in the other Contracting State and which, if the clauses did not exist, would be taxed in that State, whereas, by contrast, the taxes in the State of residence would be deferred under a tax deferral regime.
Această interpretare este discutabilă, deoarece aceste clauze se referă mai degrabă la fuziunile care implică societăți cu sediul într-un stat contractant care dețin active în celălalt stat contractant și cărora, dacă nu ar exista clauzele, li s-ar percepe impozit în acel stat, în timp ce, dimpotrivă, în statul de reședință impozitele ar fi amânate în temeiul unui regim de amânare a plății impozitelor
Article 12(5) TRLIS, within Article 12 TRLIS ‘Value adjustments: loss of value of assets’, entered into force on 1 January 2002.
Articolul 12 alineatul (5) din TRLIS, parte a articolului 12 intitulat „Ajustări de valoare: pierderea valorii activelor”, a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2002.
It essentially provides that a company which is taxable in Spain may deduct from its taxable income the financial goodwill deriving from the acquisition of a shareholding of at least 5 % of a foreign company, in yearly instalments, over not less than the 20 years following the acquisition.
Acesta prevede, în esență, că o societate impozabilă în Spania își poate deduce din venitul impozabil fondul comercial financiar care derivă din achiziționarea de titluri de participare de cel puțin 5 % într-o societate străină, în rate anuale, pentru o perioadă de cel puțin 20 de ani de la achiziționare.
There is a clear parallel between the case at hand and the circumstances which led to the Court of Justice judgment of 15 July 2004 [36].
Există o paralelă clară între cazul de față și circumstanțele care au condus la hotărârea pronunțată de Curtea de Justiție la 15 iulie 2004 [36].
Despite the arguments put forward by the Spanish authorities that the contested measure in the latter case is not selective because Article 37 TRLIS applies to all Spanish undertakings that invest internationally, the Court concluded that the measure constituted State aid since it was limited to one category of undertakings, namely undertakings making certain international investments.
În ciuda argumentelor invocate de autoritățile spaniole, potrivit cărora măsura contestată în cel de al doilea caz nu este selectivă deoarece articolul 37 din TRLIS se aplică tuturor întreprinderilor spaniole care investesc la nivel internațional, Curtea a concluzionat că măsura constituie ajutor de stat deoarece se limitează la o singură categorie de întreprinderi, și anume cele care efectuează anumite investiții la nivel internațional.