natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The mechanism under consideration has the following features.
Mecanismul prevăzut prezintă următoarele caracteristici:
Operation of the refund mechanism
Funcționarea mecanismului de rambursare
According to the Danish authorities, if they had perfect information about DSB’s performance in advance, the compensation mechanism would have to be expressed using the following formula:
Potrivit autorităților daneze, în cazul în care ar dispune, în prealabil, de o informație completă privind performanțele DSB, mecanismul de compensare ar trebui exprimat prin următoarea formulă:
Total revenue (passengers + contractual payments) – reasonable profit – Total expenditure = 0
Total venituri (călători + plăți contractuale) – profit rezonabil – total cheltuieli = 0
The Danish authorities point out, however, that they do not have access to perfect information for the whole term of multiannual contracts and that, consequently, this formula is rarely equal to zero in practice.
Autoritățile daneze subliniază, însă, faptul că nu pot dispune în avans de informații complete pentru toată durata contractelor multianuale și că, în consecință, această ecuație este, în realitate, rareori egală cu zero.
In the current system, the formula is in fact adjusted on the results side (right side of the formula) by using the dividend policy.
În sistemul actual, ecuația este adaptată la rezultat (partea dreaptă a acesteia) prin aplicarea politicii în materie de dividende.
Another solution considered by the Danish authorities would be to carry out adjustments to the total revenue (left side of the formula) by adjusting the contractual payments using an annual refund mechanism.
O altă soluție prevăzută de autoritățile daneze este aceea de a proceda la ajustarea veniturilor totale (partea stângă a ecuației), adaptând anual plățile contractuale cu ajutorul unui mecanism de rambursare.
The size of the adjustment should correspond to the gross reduction expressed in the formula below.
Dimensiunea ajustării trebuie să corespundă reducerii brute exprimate în următoarea formulă:
Total revenue – reasonable profit – Total expenditure = gross reduction
Total venituri – profit rezonabil – total cheltuieli = reducere brută
Corrections concerning efficiency and qualitative improvements (net reduction)
Corecția privind eficiența și îmbunătățirile calitative (reducere netă)
In order to ensure that DSB continues to have an incentive to improve its efficiency and to attract new passengers, the refund clause should make it possible, according to the Danish authorities, to reward improvements in the undertaking’s performance gauged by predetermined parameters.
Pentru a asigura stimularea în continuare a DSB în sensul îmbunătățirii eficienței sale și al atragerii de noi călători, clauza privind rambursarea ar trebui, în opinia autorităților daneze, să permită recompensarea îmbunătățirilor performanței întreprinderii în ceea ce privește parametrii prestabiliți.
DSB should therefore be able to retain part of the gross reduction in so far as the gross reduction (which is equivalent to a reasonable profit/return on equity greater than that specified in the formula) is due to:
Astfel, DSB ar trebui să poată menține o parte din reducerea brută, în măsura în care această reducere (echivalentul unui profit rezonabil/al unei rentabilități a capitalurilor proprii mai mare decât cea stabilită în formulă) se datorează:
a reduction in costs per passenger-kilometre and/or,
unei reduceri a costurilor, măsurată per călători-kilometru și/sau
an increase in the number of passengers measured in terms of passenger-kilometres.
unei creșteri a numărului de călători, măsurată în călători-kilometru
The Danish authorities are therefore considering modulating the refund mechanism as follows:
În consecință, autoritățile daneze prevăd o adaptare a mecanismului de rambursare în următorul mod:
if DSB has reduced its costs (per passenger-kilometre) compared with the average cost over the past 4 years, that improvement will be calculated (cost differential as a percentage multiplied by a total cost base), and
dacă DSB și-a redus costurile (per călători-kilometru) față de costul mediu din ultimii patru ani, această îmbunătățire va fi calculată (diferența de cost exprimată în procente înmulțită cu o bază de cost total) și
if the number of passengers increases, the increase in passenger traffic measured in passenger-kilometres will be multiplied by DKK 0,80, and the gross reduction will also be reduced by that amount [32].
dacă numărul de călători sporește, creșterea traficului de călători măsurată în călători-kilometru se va înmulți cu 0,80 DKK, iar reducerea brută va fi, de asemenea, redusă cu această sumă [32].
The Danish authorities have specified that the total reductions on account of improvements in performance may not exceed the gross reduction in a given year.
Autoritățile daneze au precizat că totalul reducerilor datorate îmbunătățirii performanței nu poate depăși reducerea brută dintr-un an dat.
The net reduction will therefore be between zero and the gross reduction.
De aceea, reducerea netă se va situa între zero și reducerea brută.
The refund mechanism would therefore have to follow this formula:
Mecanismul de rambursare ar trebui să respecte următoarea formulă:
Refund mechanism = gross reduction – variable (Δ.
Mecanism de rambursare = reducere brută – variabila (Δ.
+ Pas.km Δ) = net reduction
+ călători-km Δ) = reducere netă
Effect on dividend policy
Impactul asupra politicii în materie de dividende
The Danish authorities have stressed that the introduction of such a refund mechanism would have a significant impact on the Danish State’s dividend policy, as indicated in the table below:
Autoritățile daneze au subliniat că introducerea unui astfel de mecanism de rambursare ar avea un impact semnificativ asupra politicii în materie de dividende a statului danez, după cum se arată în tabelul de mai jos:
Public service activities
Activități de serviciu public
Total Revenue
Total venituri
Total Costs
Total cheltuieli
Refund mechanism
Mecanism de rambursare
Profit/loss- Public service activities
Rezultat – Activități de serviciu public
Comercial activities
Activități comerciale
Income
Venituri
Revenue
Cheltuieli
Profit/loss- Commercial activities
Rezultat – Activități comerciale
DSB divident policy
Politica DSB în materie de dividende
+ Profit/loss- Commercial activities
+ Rezultat – Activități comerciale
DSB's results
Rezultat DSB
Tax, net profit/loss and dividends
Impozit, rezultat net și dividende
Refund mechanism and maximum level of reasonable profit
Mecanism de rambursare și nivelul maxim al profitului rezonabil
The Danish authorities have also indicated that this refund mechanism would be supplemented by the introduction of an upper limit which will ensure that DSB is not awarded an amount of profit exceeding what is regarded as a reasonable level.
De asemenea, autoritățile daneze au arătat că acest mecanism de rambursare va fi completat de stabilirea unei limite superioare care să asigure faptul că nu se ajunge la situația în care grupului DSB i se acordă un profit al cărui cuantum depășește un nivel considerat drept rezonabil.
The Danish authorities are considering setting this upper limit in relation to DSB’s return on equity which, above the 6 % level established in the contract, would take account of the additional profits generated by increases in efficiency or in passenger numbers.
Autoritățile daneze intenționează să stabilească această limită superioară în raport cu rentabilitatea capitalurilor proprii ale DSB, care, peste nivelul de 6 % stabilit în contracte, ar lua în calcul profitul suplimentar generat prin creșterea eficienței sau a numărului de călători.
This upper limit would be established using the following formula:
Această limită superioară va fi stabilită conform următoarei formule:
Reasonable profit (6 %) + variable (Δ. pas.km Δ +)
Profit rezonabil (6 %) + variabila (Δ. + călători-km Δ)
The incentive factors in the refund mechanism may therefore give DSB an additional advantage if the company improves its costs structure or if passenger numbers increase (Δ.
Astfel, factorii de impact în mecanismul de rambursare pot aduce un profit suplimentar pentru DSB, dacă societatea își îmbunătățește structura cheltuielilor sau dacă numărul de călători crește (Δ.
+ pas.km Δ).
+ Călători-km Δ).
The Danish authorities have specified that the calculation takes into account only the share of DSB’s equity capital which corresponds to its public service activity on the basis of the accounting separation.
Autoritățile daneze au precizat că în calcul nu se ține cont decât de partea din capitalurile proprii ale DSB corespunzătoare activității sale de serviciu public pe baza separării contabile.
According to this mechanism, the upper limit on the reasonable profit could be fixed at a 12 % return on equity capital.
Conform acestui mecanism, limita superioară a profitului rezonabil ar putea fi stabilită la o rentabilitate a capitalurilor proprii de 12 %.
The Danish authorities specify that the annual limit is set at 10 % spread over 3 years.
Autoritățile daneze precizează că limita anuală nu va putea depăși 10 %, eșalonat pe trei ani.
Empirical demonstration
Demonstrație empirică
The Danish authorities have provided the Commission with an analysis demonstrating empirically what the impact of such a refund mechanism would have been over the period 2004-08, as indicated in the table below:
Autoritățile daneze au transmis Comisiei o analiză care demonstrează în mod empiric impactul unui astfel de mecanism în perioada 2004-2008, conform tabelului de mai jos:
Public service activities (million DKK)
Activități de serviciu public (milioane DKK)
Pre-tax result
Rezultat înainte de impozitare
Reasonable profit (return on equity 6 % before tax)
Profit rezonabil (RCP 6 % înainte de impozitare)
Gross refund
Rambursare brută
Estimate of equity capital
Estimarea capitalurilor proprii
Passenger km (million)
Călători-km (milioane)
Cost per passenger km (DKK/km)
Costuri per călător-km (DKK/km)
Difference cost per passenger km (4 years)
Diferență de cost per călător-km (4 ani)
DSB’s increase in efficiency
Creșterea eficienței DSB
Improvements in passenger km
Venituri din creșterea numărului de călători-km
DSB’s total improvements
Total venituri DSB
Refund – net reduction
Rambursare – reducere netă
Return on equity after refund mechanism (%)
Rentabilitatea capitalurilor proprii după aplicarea mecanismului de rambursare (%)
Average return on equity after refund (%)
Rentabilitatea medie a capitalurilor proprii după rambursare (%)
The application of the refund mechanism would therefore have led to returns on equity for DSB varying between 8,8 % and 11,9 % over the period 2004-08.
Din aceste motive, aplicarea mecanismului de rambursare ar fi condus la o rentabilitate a capitalurilor proprii ale DSB între 8,8 % și 11,9 % în perioada 2004-2008.
Due to the rule specifying 10 % on average over 3 years, which was exceeded by 0,2 % in 2006, the refund mechanism would have resulted in a repayment of DKK 38 million for that financial year.
Având în vedere limita medie de 10 % pe 3 ani, depășită cu 0,2 % în 2006, mecanismul de rambursare ar fi implicat o creștere de 38 de milioane DKK pentru acest exercițiu financiar.
Denmark states that the payroll tax exemption has now been abolished.
Danemarca amintește că scutirea de la plata impozitului pe salariu este, de acum înainte, eliminată.
According to the Danish authorities, that exemption did not result in any economic advantage for the companies which benefited from it, such as DSB.
Potrivit autorităților daneze, această scutire nu a adus niciun avantaj economic întreprinderilor care au beneficiat de ea, cum ar fi DSB.
The exemption was taken into account in the contract, just as it was taken into account during the tendering procedures relating to the transport contracts etc., thus ensuring that all bidders were on an equal footing.
Scutirea a fost luată în calcul în contract, la fel ca în cazul cererilor de oferte pentru contractele de transport etc., astfel încât ofertanții s-au aflat pe picior de egalitate.
As regards possible compensation for DSB following its no longer being exempt from payroll tax, the Danish authorities point out that the contractual payments made to DSB had initially been calculated on the basis that DSB was not required to pay payroll tax.
În ceea ce privește o eventuală compensare a DSB ca urmare a supunerii la plata impozitului pe salariu, autoritățile daneze remarcă faptul că plățile contractuale în favoarea DSB au fost inițial calculate pe principiul conform căruia DSB nu trebuia să achite impozitul pe salariu.
The compensation had therefore been ‘reduced’ by that amount.
Compensația a fost, astfel, „diminuată” cu această valoare.
As DSB is now liable for payroll tax, the basis on which the compensation is calculated was no longer valid, and compensation was paid to DSB to take account of this change in the calculation parameters.
Întrucât DSB este de acum înainte supusă impozitării pe salariu, baza de calcul al compensației nu mai este, așadar, valabilă și DSB primește o compensație pentru a ține cont de această modificare a parametrilor de calcul.
The compensation amounts to approximately DKK 80 million a year and relates solely to DSB’s public service activities.
Această compensație se ridică la aproximativ 80 de milioane DKK pe an și corespunde exclusiv activităților de serviciu public ale DSB.
According to Denmark, the payroll tax exemption and its subsequent abolition consequently had a neutral effect on DSB’s finances.
În opinia autorităților daneze, scutirea de la plata impozitului pe salariu și eliminarea ulterioară a acesteia au avut un efect neutru asupra situației financiare a DSB.
ASSESSMENT OF THE MEASURES CONTAINED IN THE PUBLIC SERVICE CONTRACTS
EVALUAREA MĂSURILOR PREVĂZUTE ÎN CONTRACTELE DE SERVICII PUBLICE DE TRANSPORT
SCOPE OF THE DECISION
DOMENIUL DE APLICARE A DECIZIEI
This Decision concerns the compatibility with the Community rules on State aid of the public transport service contracts concluded between the Danish Ministry of Transport and Danske Statsbaner.
Prezenta decizie se referă la compatibilitatea contractelor de servicii publice de transport încheiate între Ministerul danez al Transporturilor și societatea Danske Statsbaner cu normele comunitare privind ajutoarele de stat.
The initiation of the procedure on 10 September 2008 and, in particular, the comments of the Danish authorities and the observations of the interested parties have enabled the Commission to define the extent and scope of the various public transport service contracts at issue, the procedures for determining the public service compensation and all of the circumstances that could have led to Danske Statsbaner being overcompensated.
Inițierea procedurii la 10 septembrie 2008 și, în special, observațiile autorităților daneze și ale părților interesate au permis Comisiei să stabilească dimensiunea și domeniul de aplicare a diferitelor contracte de servicii publice în cauză, modalitățile de stabilire a compensațiilor de serviciu public, precum și circumstanțele care au putut conduce la supracompensarea societății Danske Statsbaner.
Consequently, the Commission has identified four public transport service contracts relating to the periods 2000-04 and 2005-14 and concerning main line, regional and suburban transport services, which are likely to contain elements of State aid (see recitals 28, 46, 50 and 69 above).
Astfel, Comisia a identificat patru contracte de servicii publice pentru perioadele 2000-2004 și 2005-2014 având ca obiect serviciile de transport pe linii magistrale, pe linii regionale și locale, susceptibile să implice elemente de ajutor de stat (a se vedea considerentele 28, 46, 50 și 69 de mai sus).
There are also the additional contracts concluded to deal with the late delivery of rolling stock (see recital 114).
La acestea se adaugă și contracte suplimentare încheiate pentru a face față întârzierilor în livrarea materialului rulant (a se vedea considerentul 114).
The Commission points out in that regard that the interested parties have submitted their observations on the various outstanding problems and doubts expressed by the Commission in its decision initiating the procedure, in relation to all of those contracts.
Comisia remarcă, în această privință, că părțile interesate au transmis observații asupra diferitelor aspecte luate în discuție și asupra rezervelor exprimate de Comisie în decizia de inițiere referitoare la toate aceste contracte.
The Commission has also examined whether there are any other fiscal measures of relevance to the compatibility of the public service compensation at issue [33].
De asemenea, Comisia analizează impactul altor măsuri de natură fiscală asupra compatibilității compensațiilor de serviciu public în cauză [33].
Article 107(1) of the Treaty on the Functioning of the European Union reads as follows: ‘Save as otherwise provided in the Treaties, any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Member States, be incompatible with the internal market’.
În conformitate cu articolul 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, „cu excepția derogărilor prevăzute de tratate, sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”.
STATE RESOURCES
RESURSE DE STAT
The public transport service contract provides for the payment of compensation to DSB for the discharging of the public transport service contract through the budget of the Danish State.
Contractul de servicii publice prevede plata unei compensații pentru executarea contractului de servicii publice în favoarea DSB de la bugetul statului danez.
That compensation is therefore paid through State resources.
Această compensație se acordă, așadar, din resurse de stat.
DSB, an undertaking within the meaning of Article 107(1) of the TFEU, is the sole recipient of the public service compensation provided for in the contracts.
DSB, o întreprindere în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, este singurul beneficiar al compensațiilor de serviciu public prevăzute în contracte.
The measure is therefore selective within the meaning of Article 107(1) of the TFEU.
Prin urmare, măsura este selectivă în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.
ECONOMIC ADVANTAGE
AVANTAJ ECONOMIC
According to the Court of Justice, an undertaking does not receive an economic advantage where the compensation for a public service complies with the four criteria laid down in the judgment in Altmark.
Potrivit Curții de Justiție, o întreprindere nu beneficiază de un avantaj economic atunci când compensația pentru un serviciu public respectă cele patru criterii stabilite în Hotărârea Altmark.
It is therefore necessary to examine whether the public transport service contracts concluded between the Danish Government and DSB fulfil these four criteria cumulatively.
Prin urmare, este necesar să se analizeze dacă respectivele contracte de servicii publice încheiate între guvernul danez și DSB îndeplinesc cumulat aceste patru criterii.
Since the four criteria laid down by the judgment in Altmark are cumulative, failure to comply with just one of those criteria is sufficient to verify that the measures under review confer a selective advantage.
Întrucât criteriile enunțate în hotărârea Altmark sunt cumulative, nerespectarea unui singur criteriu este suficientă pentru a verifica dacă măsurile examinate conferă un avantaj selectiv.
In the interests of clarity and in view of the specific circumstances of the case, the Commission will analyse first whether the undertaking in this particular case really has been charged with a public service obligation and, in that capacity, receives compensation which is established on an objective and transparent basis (the first two criteria in Altmark) and will then examine specifically whether that undertaking was chosen pursuant to a public procurement procedure or, failing that, whether the compensation was determined on the basis of an analysis of the costs that would be incurred by a typical, well-run undertaking in discharging its obligations (fourth criterion in Altmark).
Din motive de claritate și având în vedere particularitățile acestei cauze, Comisia va analiza, în primul rând, dacă în cazul în speță este vorba într-adevăr de o întreprindere căreia i-au fost atribuite misiuni de servicii publice și care beneficiază, în această calitate, de o compensație stabilită pe baze obiective și transparente (primele două criterii Altmark) pentru a analiza apoi dacă, în mod concret, alegerea acestei întreprinderi s-a făcut în cadrul unei proceduri de atribuire sau, în lipsa acesteia, dacă la baza compensației care îi este acordată stă analiza costurilor unei întreprinderi medii bine gestionate (al patrulea criteriu Altmark).
First criterion: recipient undertaking must actually have clearly defined public service obligations to discharge
Primul criteriu: întreprindere beneficiară efectiv responsabilă pentru îndeplinirea misiunilor de serviciu public stabilite în mod clar
In its decision initiating the procedure, the Commission observed that DSB did indeed have clearly defined public service obligations to discharge and that the first criterion in the judgment in Altmark was therefore fulfilled.
În decizia sa de inițiere, Comisia a constatat că DSB a fost efectiv însărcinată cu îndeplinirea misiunilor de serviciu public stabilite în mod clar și că, în consecință, primul criteriu al hotărârii Altmark a fost îndeplinit.
Even though the Commission did not express any doubts concerning that criterion, DKT disputed its reasoning, taking the view that the Commission should have verified the necessity and proportionality of the public service obligations.
Deși Comisia nu și-a exprimat rezerva cu privire la acest criteriu, DKT a contestat raționamentul Comisiei, considerând că aceasta ar fi trebuit să verifice necesitatea și proporționalitatea misiunilor de serviciu public.
DKT is also of the opinion that their necessity should be examined railway line by railway line and that their proportionality should be assessed in the light of the profitability of each of the lines concerned, taking into account the constraints and requirements imposed by the authority.
De asemenea, DKT consideră că necesitatea ar trebui analizată pentru fiecare linie în parte, iar proporționalitatea ar trebui evaluată din punct de vedere al posibilităților de rentabilitate ale fiecărei linii în cauză, având în vedere restricțiile și condițiile impuse de autoritate.
To support its argument, DKT cites the example of the Copenhagen-Århus railway line, which is covered by the public transport service contracts even though it is profit-making according to an analysis carried out by DKT itself.
Pentru a-și susține raționamentul, DKT dă exemplul liniei de cale ferată Copenhaga-Århus, inclusă în contractele de servicii publice, în condițiile în care această linie ar fi rentabilă potrivit unei analize realizate de însăși DKT.
The Danish authorities have disputed those arguments and challenged DKT’s calculations concerning the Copenhagen-Århus railway line, stating that the latter are not sufficiently detailed and do not match the figures they have.
Autoritățile daneze au respins aceste argumente, precum și calculele efectuate de DKT în legătură cu linia de cale ferată Copenhaga-Århus, precizând că acestea nu sunt suficient de detaliate și nu corespund cifrelor pe care autoritățile daneze le au la dispoziție.
According to the Danish authorities, the line in question is also loss-making.
În opinia autorităților daneze, linia respectivă ar fi, de asemenea, deficitară.