natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In any event, the Commission is not bound by the decisions of the Danish competition authorities.
În orice caz, deciziile autorităților daneze în domeniul concurenței nu impun nicio obligație Comisiei.
Advertising prices
Tarifele pentru publicitate
Audience shares and composition, programming content, the rules on advertising time, and the funding mechanism of stations are all factors that affect the nature of competition in the advertising market.
Cotele de audiență și tipul telespectatorilor, conținutul programelor, perioada maximă de publicitate prevăzută de lege și mecanismul de finanțare a posturilor reprezintă tot atâția factori care influențează concurența de pe piața de publicitate.
As a result, prices vary between different broadcasters.
Prin urmare, prețurile variază de la un radiodifuzor la altul.
Stations also sell a range of differentiated ‘products’ that fetch different prices [88].
Pe lângă aceasta, radiodifuzorii vând o gamă de produse „diferențiate” ale căror prețuri, de asemenea, variază [88].
The prices charged by the stations include significant discounts.
Tarifele practicate de stații includ reduceri importante.
It is therefore not relevant to compare listed prices in television advertising.
Prin urmare, compararea tarifelor de listă ale publicității televizate nu este concludentă.
Most television advertising (approximately 90 % of all nationwide advertising) is governed by annual agreements under which television channels grant annual rebates.
De cele mai multe ori (aproximativ 90 % din toate activitățile de publicitate la nivel național), publicitatea televizată este reglementată de contracte anuale, pe baza cărora posturile TV oferă reduceri.
To allow the different stations to be compared, an average of the different prices charged has to be determined.
Pentru a realiza o comparație între diferitele posturi se va stabili mai întâi o medie a diferitelor tarife practicate.
The table below shows the average prices for the target group TRP 21-50.
Următorul tabel prezintă tarifele medii pentru grupul-țintă TRP 21-50.
The average prices were obtained by dividing the relevant stations’ turnover from national spots by the number of national TRP 21-50 delivered [89]:
Aceste tarife au fost obținute prin împărțirea cifrei de afaceri în termeni de spoturi publicitare a posturilor naționale în cauză la numărul de TRP 21-50 obținute, după cum urmează [89]:
Difference
Diferență
TVDanmark CPP as share of TV2 CPP [90]
CPP al TvDanmark în % din CPP al TV2 [90]
average CPP for TRP 21-50 weighted for coverage (by 0,7)
CPP mediu al TV2 pentru TRP 21-50, ponderat în funcție de audiență (cu 0,7)
TVDanmark CPP as share of TV2 weighted CPP
CPP al TvDanmark în % din CPP ponderat al TV2
From the figures above it can be seen that TVDanmark’s TRP 21-50 price was around 30-40 % lower than TV2’s price.
Conform datelor de mai sus, tariful practicat de TvDanmark pentru TRP 21-50 a fost cu aproximativ 30-40 % mai scăzut decât cel al TV2.
As the Commission held in its decision on State aid for France 2 and France 3, there is a positive relationship between the average number of contacts and the average net price per contact in the television advertising market [91].
Conform explicației Comisiei din decizia privind ajutorul de stat în favoarea France 2 și France 3, există o relație pozitivă între numărul mediu de contacte și tariful mediu net per contact pe piața publicității televizate [91].
Thus any price difference between broadcasters could be explained by the relative strength of the stations in terms of their ability to attract viewers.
Prin urmare, o diferență între tarifele radiodifuzorilor poate fi explicată prin capacitatea relativă a posturilor de a atrage telespectatori.
In such a situation, it is relevant to establish whether or not the actual price difference reflects conditions on the market.
Într-o astfel de situație, este util să se verifice dacă diferențele de tarif reflectă condițiile de pe piață.
In contrast to the situation in France, in the present case observations can only be analysed for two operators.
Spre deosebire de situația din Franța, în cazul de față este suficientă prezentarea observațiilor privind doar doi operatori.
The slope of the linear regression line would therefore have to be calculated on the basis of those two operators’ prices and would be of little statistical relevance.
Prin urmare, panta regresiei lineare va fi calculată pe baza tarifelor celor doi operatori și va avea o relevanță statistică redusă.
Thus it would not be possible to draw any conclusion on whether or not the slope of the line is ‘appropriate’.
În consecință, nu pot fi trase concluzii privind corectitudinea pantei.
In order to verify whether or not the actual price difference between the two operators could be said to reflect market conditions, a correction factor was therefore applied in an attempt to neutralise TV2’s stronger position in the market.
Prin urmare, pentru a verifica dacă diferența reală de tarif între cei doi operatori reflectă condițiile de pe piață, a fost aplicat un factor de corecție care să neutralizeze poziția superioară a TV2 pe piață.
The weighting factor was obtained from calculations made by media agencies and reflects the difference in coverage of the desired target group that can be attained by purchasing 100 TRP 21-50 from TVDanmark and from TV2.
Factorul de ponderare a fost derivat din calculul realizat de agenții de publicitate și reflectă diferența de audiență care poate fi obținută în grupul țintă dorit prin achiziționarea a câte 100 TRP 21-50 de la TvDanmark și TV2.
On average TVDanmark’s coverage is just under 70 % of TV2’s (on purchasing 100 TRP 21-50).
În medie, TvDanmark are puțin sub 70 % din audiența TV2 (după achiziționarea a 100 TRP 21-50).
When this factor is applied, the prices are more closely convergent, although TV2’s price is still slightly higher than TVDanmark’s.
După aplicarea acestui factor, tarifele sunt aproape similare, având totuși în vedere că tariful TV2 este în continuare puțin mai ridicat decât cel al TvDanmark.
The price difference therefore seems to reflect market conditions.
Astfel, se pare că diferența dintre tarife reflectă condițiile de pe piață.
However, this result must be treated with caution, as it has to be borne in mind that a correction factor of this kind cannot possibly take account of all the differences between the stations.
Însă acest rezultat trebuie privit cu prudență, având în vedere faptul că un astfel de factor de corecție nu poate ajusta toate diferențele dintre posturi.
The Commission also notes that the complainant maintains that competition in the television advertising market is actually played out neither through the listed prices nor through the average GRP or TRP prices as presented above.
Comisia mai observă că, potrivit reclamantului, concurența reală de pe piața publicității TV nu se poartă nici în privința tarifelor de listă, nici al GRP sau TRP prezentate mai sus.
Instead, TVDanmark argues that the operators compete on so-called marginal prices.
În schimb, TvDanmark susține că operatorii concurează prin așa-numitele tarife marginale.
These marginal prices, it is claimed, derived from TV2’s stronger position in the market.
Acestea au apărut ca urmare a poziției avantajoase a TV2 pe piață.
For advertisers to achieve their campaign goals, they have to buy a certain quota of rating points exclusively from TV2.
Pentru a-și realiza obiectivele, agenții de publicitate trebuie să cumpere un anumit număr de puncte de audiență exclusiv de la TV2.
As there was no competition for these so-called infra-marginal units, TV2 was able to make excess profits on them.
În cazul acestor unități inframarginale nu există concurență, TV2 reușind astfel să obțină profituri suplimentare din aceste unități.
As a result, the operators competed on the residual rating points and thus on marginal prices.
Prin urmare, operatorii concurau pentru puncte de audiență reziduale și, implicit, pentru tarife marginale.
TVDanmark claims that these prices were even lower than the average prices shown in the table above.
TvDanmark susține că aceste tarife erau chiar mai reduse decât tarifele medii prezentate în tabelele de mai sus.
Leaving aside the question of whether this claim is correct, the Commission considers that such behaviour would be possible given TV2’s strong position on the market.
Fără a analiza corectitudinea acestei afirmații, Comisia consideră că un astfel de comportament era posibil ca urmare a poziție solide a TV2 pe piață.
However, the present investigation has to establish whether or not TV2, through its behaviour on the advertising market, attempted to maximise its revenue.
Cu toate acestea, prezenta investigație trebuie să constate dacă practicile TV2 de pe piața publicității erau de așa natură încât acesta să nu încerce să își maximizeze veniturile.
On this question, the possibility cannot be ruled out that TV2 kept its prices low in order to maintain a high market share, but that does not mean that it did not attempt to maximise income.
În această privință, nu se poate exclude că TV2 și-a menținut tarifele la un nivel redus pentru a păstra o cotă mare de piață, dar aceasta nu înseamnă că societatea nu a încercat să își maximizeze veniturile.
TV2’s pricing behaviour during the period under investigation
Politica de prețuri a TV2 în perioada supusă investigației
The foregoing shows that TV2’s prices were higher than TVDanmark’s during the period under investigation.
Având în vedere cele de mai sus, se poate concluziona că tarifele TV2 au fost mai ridicate decât tarifele TvDanmark în perioada supusă investigației.
It is also clear that, despite increases in listed prices, the actual price level was declining during that time.
Este evident, de asemenea, că în pofida majorării tarifelor de listă, nivelul real al prețurilor a scăzut în această perioadă.
raised its discounts substantially.
a majorat în mod considerabil reducerile pe care le-a oferit.
However it is not possible to establish from an analysis of prices whether or not the price trend actually contributed to reducing the total income from advertising, thereby increasing the need for state funding.
Totuși, după o analiză a tarifelor, nu se poate stabili dacă evoluția prețurilor a contribuit efectiv la reducerea veniturilor totale din publicitate, crescând astfel nevoia de finanțare de stat.
To address this issue, the Commission has analysed TV2’s pricing behaviour and the impact this had on its overall level of advertising income.
Pentru a clarifica acest aspect, Comisia a analizat mai jos politica de prețuri a TV2 și consecințele acesteia asupra nivelului general al veniturilor din publicitate generate de TV2.
As the following recitals show, TV2 applied a number of price increases and price reductions (by granting higher discounts) during the period under investigation.
Astfel cum s-a arătat la considerentele de mai sus, în perioada supusă investigației, TV2 a aplicat mai multe majorări și scăderi de prețuri (prin acordarea de reduceri mai mari).
The table below gives an overview of the trend in TV2’s overall level of advertising income (million DKK) from 1998 to 2002, the period during which the complainant alleges that TV2 was forcing down prices on the Danish market:
Tabelul de mai jos prezintă o evoluție generală a veniturilor din publicitate ale TV2 în perioada 1998-2002, aceeași perioadă în care reclamantul susține că TV2 a forțat scăderea prețurilor pe piața daneză (milioane DKK):
National advertising income
Venituri din publicitate la nivel național
In 2000, TV2 expected competition to intensify and did not raise its prices.
În 2000, TV2 se aștepta la o intensificare a concurenței și, în consecință, nu a majorat prețurile.
Actual prices did indeed fall because of the new rebate scheme introduced by TV2.
Într-adevăr, prețurile reale au scăzut ca urmare a noii scheme de reduceri introduse de TV2.
As a result, TV2 expanded its capacity utilisation by 33 % over the previous year.
Prin urmare, TV2 și-a sporit rata de utilizare a capacităților cu 33 % comparativ cu anul precedent.
However, the pricing measures led to an 8,4 % increase in its nationwide advertising turnover.
Cu toate acestea, politica de prețuri a condus la o creștere a cifrei de afaceri din publicitate a TV2 la nivel național cu 8,4 %.
In 2001, TV2 again raised its prices.
În 2001, TV2 și-a majorat din nou tarifele.
However, overall turnover in the advertising market shrank even more.
Cu toate acestea, cifra totală de afaceri pe piața de publicitate a scăzut la o rată și mai mare.
From the above it can be concluded that the use of extensive rebates brought about a reduction in the actual price level.
Pe baza celor de mai sus, se poate concluziona că utilizarea la scară largă a reducerilor a avut ca rezultat o scădere a prețurilor reale.
was able to offset the fall in prices by expanding its capacity utilisation.
a reușit să compenseze această scădere a tarifelor prin creșterea ratei de utilizare a capacităților.
As its competitors did not have the same capacity reserve, they did not have that option.
Deoarece concurenții săi nu dispuneau de aceeași rezervă de capacitate, nu au reușit acest lucru.
In order to gain market acceptance, they had to follow TV2’s lead.
Pentru a rămâne pe piață, aceștia au fost nevoiți să aplice o politică similară cu cea a TV2.
During years when TV2 increased prices, its total advertising turnover fell.
În perioada în care TV2 și-a majorat tarifele, cifra sa totală de afaceri din publicitate a scăzut.
By contrast, when TV2 reduced prices, it was able to increase its total turnover.
În schimb, când și-a redus tarifele, TV2 a reușit să își crească cifra totală de afaceri.
The Commission therefore concludes that TV2’s price cuts actually resulted in higher overall income.
Prin urmare, Comisia concluzionează că reducerile de prețuri aplicate de TV2 au contribuit, de fapt, la creșterea veniturilor totale ale acesteia.
Consequently, TV2’s pricing behaviour cannot be said to suggest that it did not seek to maximise revenue.
În consecință, politica de prețuri a TV2 nu demonstrează că societatea nu a încercat să își maximizeze veniturile.
TV advertising spending in Denmark compared with the EU as a whole
Cheltuielile pentru publicitate televizată în Danemarca, în comparație UE
Comparing prices between the Danish operators and analysing TV2’s pricing gives no indication of whether or not overall prices on the Danish television advertising market were too low.
O comparație între prețurile practicate de operatorii danezi și o analiză a politicii de prețuri a TV2 nu demonstrează că prețurile generale de pe piața publicității televizate din Danemarca erau sau nu prea reduse.
A depressed level of prices could stem from TV2 having used its stronger position to bring down the overall level of spending on television advertising below what it would have been under normal competition.
Un astfel de nivel scăzut al prețurilor poate fi rezultatul utilizării de către TV2 a poziției sale privilegiate pentru a forța scăderea tuturor cheltuielilor pentru publicitate televizată sub nivelul concurențial.
To address this issue, the Commission has analysed economic data on the advertising market in all EU countries and compared them with Denmark.
Pentru a clarifica această situație, Comisia a analizat datele economice de pe piața de publicitate generală de la nivelul UE și le-a comparat cu situația din Danemarca.
As Danish television advertising is most closely comparable with other Nordic countries, the Commission also compared the data for Denmark and the other Nordic countries (Finland, Sweden and Norway) [92].
Deoarece sectorul publicității televizate daneze poate fi comparat cel mai bine cu cel din celelalte țări nordice, Comisia a comparat, de asemenea, datele între Danemarca și țările nordice (Finlanda, Suedia și Norvegia) [92].
The key figures on television advertising spending that were analysed were: (1) television advertising expenditure as a percentage of total advertising expenditure; (2) television advertising expenditure per capita; (3) television advertising expenditure as a proportion of GDP.
Cifrele cheie ale cheltuielilor pentru publicitate televizată care au fost analizate sunt: 1. cheltuielile de publicitate televizată exprimate în proporție din cheltuielile de publicitate totale; 2. cheltuielile de publicitate pe cap de locuitor; și 3. cheltuielile de publicitate televizată exprimate în proporție din PIB.
The table below gives an overview of these key figures:
Tabelul de mai jos prezintă aceste cifre:
Key figures on television advertising spending in Denmark, the EU and other Nordic countries
Cifre cheie privind cheltuielile de publicitate televizată în Danemarca, UE și celelalte țări scandinave
Source: European Audiovisual Observatory, Eurostat.
Sursă: Observatorul european în domeniul audiovizualului, Eurostat.
TV advertising spending as % of total advertising spending
Cheltuieli de publicitate televizată ca proporție din cheltuielile de publicitate totale (în %)
Nordic
Țările nordice
TV advertising spending per capita (million EUR)
Cheltuieli de publicitate televizată pe cap de locuitor (în EUR)
TV advertising spending as ‰ of GDP
Cheltuieli de publicitate televizată în proporție din PIB (în ‰)
The table above shows that television advertising accounted for a smaller proportion of total advertising expenditure in Denmark (27 %) than the EU average (37 %).
Conform tabelului de mai sus, proporția de publicitate televizată din cheltuielile totale de publicitate a fost mai redusă în Danemarca (27 %) comparativ cu media UE (37 %).
However, the figures show that there is a general north-south divide in Europe [93].
Totuși, datele demonstrează că există o diferență majoră între nordul și sudul Europei [93].
In the southern Member States, spending on television advertising is considerably higher than in the northern Member States [94].
În statele membre din sud, cheltuielile de publicitate televizată sunt considerabil mai mari decât în statele membre din nord [94].
The same pattern can be seen for television advertising spending as a proportion of GDP [95].
Aceeași tendință poate fi observată în cazul cheltuielilor de publicitate televizată exprimate ca proporție din PIB [95].
Television advertising expenditure per capita also shows a marked difference between the Member States [96].
De asemenea, cheltuielile de publicitate televizată pe cap de locuitor indică o diferență considerabilă între statele membre [96].
Looking at the Nordic figures, the Danish spending pattern is in line with the other Nordic countries.
Când datele sunt comparate în contextul țărilor nordice, modelul danez de cheltuieli este similar cu cel din celelalte țări nordice.
In view of the above, the Commission concludes that there is no clear, unequivocal evidence that the Danish television advertising market was systematically and consistently depressed as a result of TV2’s pricing behaviour.
Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că nu există probe clare și neechivoce potrivit cărora piața daneză de publicitate televizată ar fi fost sistematic și constant afectată de politica de prețuri a TV2.
Inter-media prices
Prețuri între tipuri de media
The complainant also submitted comparative data on contact prices (expressed in CPM [97]) across borders for one media type and across all media types in one particular country.
Reclamantul a prezentat, de asemenea, date comparative privind prețurile de contact (exprimate în CPM [97] pentru un tip de media în mai multe țări și pentru mai multe tipuri de media dintr-o anumită țară.
The data submitted by the complainant compares the cost for contacting 1000 individuals by an advertisement either in print or on television in Denmark, Norway and Sweden [98].
Datele prezentate de reclamant compară costul acoperirii a 1000 de persoane în cazul unei reclame în presa tipărită sau la televiziune în Danemarca, Norvegia și Suedia [98].
The data shows that television advertising is less expensive in Denmark than it is in Sweden and Norway [99], whereas the opposite is true for print media [100].
Datele arată că publicitatea televizată este mai ieftină în Danemarca decât în Suedia și Norvegia [99], în timp ce situația este inversă în cazul presei tipărite [100].
However, the Commission cannot verify the reliability of the data provided and no such data are publicly available.
Cu toate acestea, Comisia nu poate să verifice corectitudinea datelor furnizate, iar astfel de date nu sunt publice.
Since the information is rather limited and does not take possible cultural differences into account, the Commission cannot draw any valid conclusions on the level of contact prices for the different media in the Scandinavian countries.
Prin urmare, deoarece informațiile sunt insuficiente și nu țin seama de eventualele diferențe culturale, Comisia nu poate formula o concluzie validă privind nivelul prețurilor pentru audiență în legătură cu diferitele tipuri de media din țările scandinave.
The Commission therefore concludes that TV2 had the highest price on the Danish market during the period under investigation, being able to price its product 15-40 % higher than its competitors depending on the reach in the relevant target group.
Astfel, Comisia concluzionează că TV2 a practicat cele mai ridicate prețuri de pe piața daneză în perioada supusă investigației, reușind să ofere pentru produsele sale un preț cu 15-40 % mai mult decât concurenții săi, în funcție de audiența de care beneficia în grupul țintă respectiv.
Compared with Sweden and Norway, prices are approximately 20 % lower in Denmark.
Comparativ cu Suedia și Norvegia, prețurile sunt cu aproximativ 20 % mai reduse în Danemarca.
In the light of the above analyses, the Commission concludes that, from a State aid perspective, there is no clear evidence that TV2 did not attempt to maximise its advertising revenue or that its behaviour in the advertising market led to an increased need for State funding.
Având în vedere diferitele analize realizate mai sus, Comisia concluzionează că, din perspectiva ajutorului de stat, nu există indicii clare care să demonstreze că TV2 nu a încercat să își maximizeze veniturile din publicitate și că practicile sale de pe piața de publicitate ar fi condus la o creștere a necesarului de finanțare din partea statului.
The Commission finds that Denmark unlawfully implemented the aid in question in breach of Article 108(3) of the Treaty on the Functioning of the European Union.
Comisia constată că Danemarca a aplicat în mod ilegal ajutorul în cauză, în încălcarea articolului 108 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.
However, in the light of the Court’s judgment and on the basis of the considerations set out above, the Commission considers that the aid is compatible with the internal market on the basis of Article 106(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union.
Totuși, în contextul hotărârii Tribunalului și pe baza elementelor de mai sus, Comisia consideră că ajutorul este compatibil cu piața internă în temeiul articolului 106 alineatul (2) din Tratatul privind Funcționarea Uniunii Europene.
In the light of the Court’s order, the question has to be examined whether the above finding might result in overcompensation of TV2, since the DKK 628 million reclaimed from TV2 by the Danish State with interest in 2004 is now deemed compatible with the internal market and might be repaid to TV2 by the State.
Având în vedere ordinul Tribunalului, trebuie să se analizeze dacă constatarea de mai sus poate avea ca rezultat o supracompensare a TV2 ca urmare a faptului că suma de 628 de milioane DKK, pe care statul danez a solicitat-o în 2004 de la TV2, împreună cu dobânda aferentă, este în prezent considerată compatibilă și poate fi rambursată de stat către TV2.
Repayment of that sum could conceivably result in overcompensation in view of the recapitalisation measures that were actually implemented in 2004 (case N 313/2004) because of TV2’s financial needs following recovery.
Se poate presupune că o astfel de rambursare poate presupune un risc de supracompensare în contextul măsurilor de recapitalizare aplicate în practică în 2004 (cauza N 313/2004), ca urmare a necesităților financiare ale TV2 după recuperare.