natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The credit entitlement certificate is issued from the port from which the exports have been made and after realisation of exports or shipment of goods.
Certificatul privind dreptul la credite este emis din portul din care au fost efectuate exporturile după realizarea acestora sau expedierea bunurilor.
As long as the applicant provides to the authorities copies of all relevant export documentation (e.g. export order, invoices, shipping bills, bank realisation certificates), the GOI has no discretion over the granting of the duty credits.
În măsura în care solicitantul pune la dispoziția autorităților copii ale tuturor documentelor relevante referitoare la export (de exemplu, ordine de export, facturi, avize de expediere, certificate de realizare bancare), API nu mai pot influența acordarea de credite pentru taxe vamale.
After disclosure the GOI submitted that until the credit entitlement certificate is sold on the market, it would confer no benefit whatsoever to the recipient and, therefore, it would not be countervailable.
După comunicarea informațiilor, API au pretins că, până la vânzarea pe piață a certificatului care conferă dreptul la credit, nu ar conferi niciun beneficiu titularului și, prin urmare, nu ar putea face obiectul unor măsuri compensatorii.
It was claimed that FMS duty credits would not be countervailable when they are used for payment of customs duty on the imported goods which are used as inputs for the production of exported goods.
S-a pretins că creditele FMS pentru taxe vamale nu ar putea face obiectul unor măsuri compensatorii atunci când sunt utilizate pentru plata taxelor vamale aferente bunurilor importate care sunt utilizate în procesul de producție al bunurilor exportate.
The cooperating exporting producer which had availed benefits under FMS argued that the scheme is geographically related to other countries and, therefore, cannot be countervailed by the Union.
Producătorul-exportator cooperant, care a primit beneficii în cadrul FMS, a argumentat că sistemul este asociat geografic altor țări și, prin urmare, nu poate face obiectul unor măsuri compensatorii din partea Uniunii.
Conclusion on FMS
Concluzii privind FMS
The FMS provides subsidies within the meaning of Article 3(1)(a)(ii) and Article 3(2) of the basic Regulation.
În cadrul sistemului FMS se pun la dispoziție subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază.
A FMS duty credit is a financial contribution by the GOI, since the credit will eventually be used to offset import duties, thus decreasing the GOI’s duty revenue which would be otherwise due.
Un credit FMS pentru taxe vamale este o contribuție financiară din partea API, deoarece creditul va fi utilizat în cele din urmă pentru compensarea taxelor vamale de import, diminuând astfel veniturile din taxe vamale ale API care ar fi obținute în mod normal.
In addition, regardless as to whether the credit entitlement certificate is used for offsetting import duties or sold on the market, the FMS duty credit confers a benefit upon the exporter, because it improves its liquidity.
În plus, indiferent dacă certificatul care conferă drept la credit este utilizat pentru compensarea taxelor vamale de import sau este vândut pe piață, creditul FMS pentru taxe vamale conferă un beneficiu exportatorului, deoarece îi ameliorează lichiditatea.
Furthermore, FMS is contingent in law upon export performance, and therefore deemed to be specific and countervailable under Article 4(4), first subparagraph, point (a) of the basic Regulation.
În plus, FMS este condiționat prin lege de valoarea exporturilor și, prin urmare, se consideră că este specific și că poate face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază.
The fact that Union countries are not covered under FMS does not contradict either the practical implementations of the scheme nor the way the FMS benefit is used, as stated under recitals 72 to 74.
Faptul că țările Uniunii nu sunt vizate de FMS nu contrazice nici aplicarea practică a sistemului, nici modalitatea în care beneficiul obținut în cadrul FMS este utilizat, după cum este menționat la considerentele 72-74.
Therefore, this claim had to be rejected.
Prin urmare, această pretenție a trebuit să fie respinsă.
This scheme cannot be considered a permissible duty drawback system or substitution drawback system within the meaning of Article 2(1)(a)(ii) of the basic Regulation.
Acest sistem nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de rambursare a taxelor vamale sau un sistem de rambursare a taxelor vamale pentru produsele de substituție în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază.
It does not conform to the strict rules laid down in Annex I, point (i), Annex II (definition and rules for drawback) and Annex III (definition and rules for substitution drawback) to the basic Regulation.
Sistemul nu respectă normele stricte menționate în anexa I punctul (i), în anexa II (definiția și normele de rambursare) și în anexa III (definiția și normele de rambursare pentru produsele de substituție) din regulamentul de bază.
There is no system or procedure in place to confirm which inputs are consumed in the production process of the exported product or whether an excess payment of import duties occurred within the meaning of Annex I, point (i), and Annexes II and III to the basic Regulation.
Nu există în vigoare niciun sistem sau procedură prin care să se certifice care materiale sunt consumate în procesul de producție a produsului exportat sau dacă s-a efectuat o plată excesivă a taxelor vamale de import în sensul punctul (i) din anexa I și al anexelor II și III din regulamentul de bază.
An exporter is eligible for FMS benefits regardless of whether it imports any inputs at all.
Un exportator este eligibil pentru a primi beneficii în cadrul FMS chiar dacă nu importă niciun material care intră în procesul de producție.
Thus, even exporters which procure all of their inputs locally and do not import any goods which can be used as inputs are still entitled to benefit from FMS.
Astfel, chiar și exportatorii care își procură intern toate materialele care intră în procesul de producție și nu importă niciun material în acest sens sunt eligibili să beneficieze de FMS.
Moreover, an exporter can use FMS duty credits in order to import capital goods although capital goods are not covered by the scope of permissible duty drawback systems, as set out in Annex I, point (i), to the basic Regulation, because they are not consumed in the production of the exported products.
În plus, un exportator poate folosi credite FMS pentru taxe vamale pentru a importa bunuri de capital, deși acestea nu intră sub incidența sistemelor autorizate de rambursare a taxelor vamale, în conformitate cu anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, întrucât ele nu sunt consumate în procesul de producție a produselor exportate.
The amount of countervailable subsidies was calculated in terms of the benefit conferred on the recipient, which is found to exist during the RIP as booked by the cooperating exporting producer using the scheme on an accrual basis as income at the stage of export transaction.
Cuantumul subvenției care poate face obiectul unor măsuri compensatorii a fost calculat în termeni de beneficii conferite primitorului, despre care s-a constatat că există în cursul PAR, conform înscrierii contabile, în conformitate cu principiile contabilității de angajament, a producătorului-exportator cooperant care a utilizat sistemul, ca venit în stadiul operațiunii de export.
In accordance with Article 7(2) and 7(3) of the basic Regulation this subsidy amount (nominator) has been allocated over the export turnover during the RIP as appropriate denominator, because the subsidy is contingent upon export performance and it was not granted by reference to the quantities manufactured, produced, exported or transported.
În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, acest cuantum al subvenției (numărător) a fost repartizat pe întreaga cifră de afaceri realizată la export în cursul PAR ca un numitor adecvat, deoarece subvenția este condiționată de valoarea exporturilor și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.
The subsidy rate established with regard to this scheme during the RIP for the cooperating exporting producer using the scheme amounts to < 0,1 %.
Rata subvenției stabilite pentru acest sistem în cursul PAR pentru producătorul-exportator cooperant care a utilizat sistemul este < 0,1 %.
Duty Free Import Authorisation (DFIA)
Sistemul de autorizare a importurilor fără taxe vamale (DFIA)
Export Oriented Units (EOU)/Export Processing Zones (EPZ)/Special Economic Zones (SEZ)
Unitățile axate pe export (EOU)/Zonele de procesare a exporturilor (EPZ)/Zonele economice speciale (SEZ)
Export Credit Scheme (ECS)
Sistemul de credite pentru export (ECS)
The details of the scheme are set by in Master Circular on Rupee/Foreign Currency Export Credit & Customer Services to Exporters DBOD No DIR.(Exp).
Detaliile acestui sistem sunt prezente în Circulara directoare cu privire la rupii/creditele pentru export în valută străină & servicii pentru clienți prestate exportatorilor DBOD nr. DIR.(Exp).
BC 07/04.02.02/2009-10 of the RBI, which is addressed to all commercial banks in India.
BC 07/04.02.02/2009-10 emisă de RBI, care este adresată tuturor băncilor din India.
Manufacturing exporters and merchant exporters are eligible for this scheme.
În cadrul acestui sistem sunt eligibili producătorii-exportatori și comercianții-exportatori.
Under this scheme, the RBI mandatorily sets maximum ceiling interest rates applicable to export credits, both in Indian rupees or in foreign currency, which commercial banks can charge an exporter.
În cadrul acestui sistem, RBI fixează un plafon maxim cu caracter obligatoriu pentru ratele dobânzilor aplicabile creditelor pentru export, atât în rupii ale Indiei, cât și în valută străină, pe care băncile comerciale le pot percepe unui exportator.
The ECS consists of two sub-schemes, the Pre-Shipment Export Credit Scheme (packing credit), which covers credits provided to an exporter for financing the purchase, processing, manufacturing, packing and/or shipping of goods prior to export, and the Post-Shipment Export Credit Scheme, which provides for working capital loans with the purpose of financing export receivables.
Sistemul ECS cuprinde două subsisteme, și anume sistemul creditelor pentru export preexpediere (credit pentru ambalare – packing credit), care cuprind creditele acordate unui exportator pentru finanțarea achiziționării, prelucrării, fabricării, ambalării și/sau expedierii bunurilor înainte de export, și sistemul creditelor pentru export postexpediere, care pune la dispoziție împrumuturi de capital circulant în scopul finanțării creanțelor din exporturi.
The RBI also directs the banks to provide a certain amount of their net bank credit towards export finance.
De asemenea, RBI instruiește băncile să consacre un anumit cuantum din creditul lor bancar net în scopul finanțării exporturilor.
As a result of the RBI Master Circular, exporters can obtain export credits at preferential interest rates compared with the interest rates for ordinary commercial credits (cash credits), which are set purely under market conditions.
Datorită acestei circulare directoare a RBI, exportatorii pot obține credite pentru export cu rate preferențiale ale dobânzilor, spre deosebire de ratele dobânzilor aplicate creditelor comerciale normale (credite în bani), care sunt acordate strict în condiții de piață.
The difference in rates might decrease for companies with good credit ratings.
Diferența dintre rate ar putea fi mai mică în cazul societăților comerciale cu scor de creditare bun.
In fact, high rating companies might be in a position to obtain export credits and cash credits at the same conditions.
În realitate, societățile cu scor de creditare mare ar putea obține credite pentru export și credite în bani în aceleași condiții.
Conclusion on ECS
Concluzii privind ECS
The preferential interest rates of an ECS credit set by the RBI Master Circular mentioned in recital 85 can decrease interest costs of an exporter as compared with credit costs purely set by market conditions and confer in this case a benefit in the meaning of Article 3(2) of the basic Regulation on such exporter.
Ratele preferențiale ale dobânzilor aferente creditelor acordate în cadrul sistemului ECS stabilite prin circulara directoare menționată la considerentul 85 pot diminua costurile cu dobânzile ale unui exportator, spre deosebire de costurile aferente creditelor stabilite strict în condițiile pieței, conferindu-i unui astfel de exportator un beneficiu în sensul articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază.
Rate differences with regard to different banks are the result of the methodology of the RBI to set maximum lending rates for each commercial bank individually.
Diferențele dintre ratele practicate de diverse bănci sunt rezultatul metodei RBI de stabilire a unor rate maxime pentru împrumuturi, individual pentru fiecare bancă comercială.
In addition, commercial banks would not be obliged to pass through to borrowers of export financing any more advantageous interest rates for export credits in foreign currency.
În plus, băncile comerciale nu ar fi obligate să acorde clienților care obțin finanțare pentru exporturi o rată a dobânzii mai avantajoasă pentru creditele pentru export în valută străină.
Despite the fact that the preferential credits under the ECS are granted by commercial banks, this benefit is a financial contribution by a government within the meaning of Article 3(1)(a)(iv) of the basic Regulation.
Deși creditele preferențiale acordate în cadrul sistemului ECS sunt acordate de către bănci comerciale, acest beneficiu este o contribuție financiară din partea unor autorități publice în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul de bază.
In this context, it should be noted that neither Article 3(1)(a)(iv) of the basic Regulation nor the ASCM require a charge on the public accounts, e.g. reimbursement of the commercial banks by the GOI, to establish a subsidy, but only government direction to carry out functions illustrated in points (i), (ii) or (iii) of Article 3(1)(a) of the basic Regulation.
În acest context, ar trebui remarcat faptul că nici articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul de bază, nici ASMC nu prevăd o încărcare a bugetului public, de exemplu rambursarea acordată băncilor comerciale de către API, pentru a constitui o subvenție, ci doar indicația autorităților publice de a îndeplini funcțiile menționate la articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctele (i), (ii) sau (iii) din regulamentul de bază.
The RBI is a public body and falls therefore under the definition of a ‘government’ as set out in Article 2(b) of the basic Regulation.
RBI este un organism public și, prin urmare, este inclus în definiția conceptului de „autoritate publică” de la articolul 2 litera (b) din regulamentul de bază.
It is 100 % government-owned, pursues public policy objectives, e.g. monetary policy, and its management is appointed by the GOI.
RBI este o bancă 100 % publică, urmărește obiective de politici publice, de exemplu politica monetară, iar conducerea sa este numită de API.
The RBI directs private bodies, within the meaning of the second indent of Article 3(1)(a)(iv) of the basic Regulation, since the commercial banks are bound by the conditions it imposes, inter alia, with regard to the maximum ceilings for interest rates on export credits mandated in the RBI Master Circular and the RBI provisions that commercial banks have to provide a certain amount of their net bank credit towards export finance.
RBI are autoritate asupra organismelor private, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) a doua liniuță din regulamentul de bază, având în vedere că băncile comerciale au obligația de a respecta condițiile impuse de ea, printre altele, în ceea ce privește plafonul maxim al ratelor dobânzilor aferente creditelor pentru export stabilite cu caracter obligatoriu în circulara directoare a RBI, precum și dispozițiile acesteia potrivit cărora băncile comerciale trebuie să consacre un anumit cuantum din creditul lor bancar net în scopul finanțării exporturilor.
This direction obliges commercial banks to carry out functions mentioned in Article 3(1)(a)(i) of the basic Regulation, in this case loans in the form of preferential export financing.
Aceste instrucțiuni obligă băncile comerciale să își îndeplinească funcțiile menționate la articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază, respectiv să acorde împrumuturi sub forma unor finanțări preferențiale pentru exporturi.
Such direct transfer of funds in the form of loans under certain conditions would normally be vested in the government, and the practice, in no real sense, differs from practices normally followed by governments, within the meaning of Article 3(1)(a)(iv) of the basic Regulation.
Acest transfer direct de fonduri sub formă de împrumuturi acordate în anumite condiții ar fi în mod normal efectuat de autoritățile publice, iar practica nu diferă în mod semnificativ de practica pe care o urmează în mod normal autoritățile publice, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul de bază.
This subsidy is deemed to be specific and countervailable since the preferential interest rates are only available in relation to the financing of export transactions and are therefore contingent upon export performance, pursuant to Article 4(4)(a) of the basic Regulation.
Se consideră că această subvenție este specifică și că poate face obiectul unor măsuri compensatorii, deoarece ratele preferențiale ale dobânzilor sunt disponibile numai în cazul finanțării operațiunilor de export și, prin urmare, sunt condiționate de valoarea exporturilor, în temeiul articolului 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază.
The subsidy amount has been calculated on the basis of the difference between the interest paid for export credits used during the RIP and the interest rate that would have been payable for ordinary commercial credits used by the sole cooperating exporting producer using the scheme.
Cuantumul subvenției a fost calculat pe baza diferenței dintre dobânda plătită pentru creditele pentru export utilizate în cursul PAR și rata dobânzii care ar fi fost de plătit pentru credite comerciale obișnuite utilizate de către singurul producător-exportator cooperant care a utilizat sistemul.
This subsidy amount (nominator) has been allocated over the total export turnover during the RIP as appropriate denominator in accordance with Article 7(2) of the basic Regulation, because the subsidy is contingent upon export performance and it was not granted by reference to the quantities manufactured, produced, exported or transported.
Acest cuantum al subvenției (numărător) a fost considerat pentru cifra de afaceri totală realizată la export în cursul PAR ca un numitor adecvat, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, deoarece subvenția este condiționată de valoarea exporturilor și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.
The subsidy rate established with regard to this scheme for the RIP for the cooperating exporting producer using the scheme was negligible.
Rata subvenției stabilite pentru acest sistem în cursul PAR pentru producătorul-exportator cooperant care a utilizat sistemul a fost neglijabilă.
Income Tax Exemption Scheme (ITES)
Sistemul scutirii de impozitul pe venit (ITES)
Punjab Industrial Incentive Scheme
Sistemul de stimulare a industriei al statului Punjab
Gujarat Industrial Incentive Scheme
Sistemul de stimulare a industriei al statului Gujarat
Amount of countervailable subsidies
Cuantumul subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii
The amount of countervailable subsidies determined in accordance with the provisions of the basic Regulation, expressed ad valorem, for the investigated exporting producers range between 7,5 % and 12,4 %.
Cuantumul subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii determinat în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază, exprimat ad valorem, pentru producătorii-exportatori care au făcut obiectul anchetei, se situează între 7,5 % și 12,4 %.
These amounts of subsidisation exceed the de minimis threshold mentioned under Article 14(5) of the basic Regulation.
Aceste cuantumuri ale subvenționării depășesc pragul de minimis menționat la articolul 14 alineatul (5) din regulamentul de bază.
It is therefore considered that, pursuant to Article 18 of the basic Regulation, subsidisation continued during the RIP.
Prin urmare, se consideră că, în temeiul articolului 18 din regulamentul de bază, subvenționarea a continuat în cursul PAR.
In this respect, it is recalled that only two known exporting producers of the product concerned cooperated.
În acest sens, se reamintește că doar doi producători-exportatori cunoscuți de produse în cauză au cooperat.
From the available Indian and Union statistical information the share of these exporters in the total Union sales of Indian exporting producers of the product concerned cannot be established.
Din informațiile statistice disponibile referitoare la India și UE, cota de vânzări a acestor exportatori din vânzările totale în Uniune ale producătorilor-exportatori din India de produse în cauză nu a putut fi determinată.
However, those statistical data would suggest that there are other producers which could sell the product concerned to the Union.
Totuși, datele statistice respective ar sugera că există alți producători care ar putea vinde produsele în cauză în Uniune.
It was established that during the RIP, the cooperating exporting producers continued to benefit from countervailable subsidisation by the Indian government.
S-a stabilit că, în cursul PAR, producătorii-exportatori cooperanți au continuat să beneficieze de subvenționare din partea autorităților indiene, care putea face obiectul unor măsuri compensatorii.
The subsidy schemes analysed above give recurring benefits and there are no indications that these programmes would be phased out or modified in the foreseeable future or that the cooperating exporting producers would stop obtaining benefits under these schemes.
Sistemele de subvenții analizate mai sus oferă beneficii recurente și nu există elemente care să indice că aceste programe ar fi abandonate treptat sau modificate în viitorul previzibil sau că producătorii-exportatori cooperanți ar înceta să obțină beneficii în cadrul acestor sisteme.
There is no information available which would indicate that the other exporting producers would not continue to benefit from the subsidy schemes analysed above.
Nu există nicio informație care să indice că alți producători-exportatori nu ar continua să beneficieze de sistemele de subvenții analizate mai sus.
It is therefore concluded that the subsidisation at the country-wide level continued.
Prin urmare, se concluzionează că subvenționarea la nivelul întregii țări a continuat.
In view of the findings described above it is concluded that subsidisation continued during the RIP and would be likely to continue in the future.
Având în vedere constatările menționate mai sus, se concluzionează că subvenționarea a continuat în cursul PAR și că este probabil să continue în viitor.
During the review investigation period, the like product was manufactured in the Union by the following Union producers: Sandoz, DSM, Deretil, ACS Dobfar SpA and Antibioticos S.A.. The applicants requested an expiry review of the anti-subsidy measures in force.
În cursul perioada anchetei de reexaminare, produsul similar a fost fabricat în Uniune de către următorii producători din Uniune: Sandoz, DSM, Deretil, ACS Dobfar SpA și Antibioticos S.A. Solicitanții au cerut o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor antisubvenție în vigoare.