natgillin/translations-raw huggingface dataset:
To set up limit values, estimated food intakes for adults were used as a basis.
Pentru stabilirea valorilor limită, a fost utilizată drept bază cantitatea estimată ingerată prin alimente pentru adulți.
It was assumed that children, with an estimated body weight up to 12 kg, would have an intake of maximum 50 % of the adults’ intake, and that leaking from toys should not contribute more than 10 %.
S-a presupus că, în cazul copiilor, cu o greutate corporală estimată de până la 12 kg, s-ar ingera o cantitate de maximum 50 % din cea ingerată de către adulți, iar substanțele provenite de la jucării nu ar trebui să contribuie cu mai mult de 10 %.
The Directive, adopted in 2009, replaced Directive 88/378/EEC and modernised the legal framework applicable to chemicals, by taking into account the latest scientific evidences available at the time of the revision.
Directiva, adoptată în 2009, înlocuiește Directiva 88/378/CEE și modernizează cadrul juridic aplicabil produselor chimice, luând în considerare cele mai recente dovezi științifice disponibile la momentul revizuirii.
The limit values for arsenic, lead, antimony, barium and mercury set out in the Directive are calculated as follows: based on the recommendations of the Dutch National Institute for Public Health and the Environment (RIVM) made in the 2008 report entitled ‘Chemicals in Toys. A general methodology for assessment of chemical safety of toys with a focus on elements’, exposure of children to chemicals in toys may not exceed a certain level, called ‘tolerable daily intake’.
Valorile limită pentru arsen, plumb, antimoniu, bariu și mercur stabilite în directivă sunt calculate după cum urmează: pe baza recomandărilor Institutului național olandez pentru sănătate publică și mediu (RIVM) în raportul din 2008 intitulat „Substanțe chimice în jucării. O metodologie generală pentru evaluarea siguranței chimice din jucării cu accent pe elemente chimice”, expunerea copiilor la produse chimice în jucării nu poate depăși un anumit nivel, numit „doza zilnică tolerabilă”.
Since children are exposed to chemicals via other sources than toys, only a percentage of the tolerable daily intake should be allocated to toys.
Deoarece copiii sunt expuși la substanțe chimice și prin alte surse decât jucăriile, numai un procentaj din doza zilnică tolerabilă ar trebui să fie alocat pentru jucării.
The Scientific Committee on Toxicity, Ecotoxicity and the Environment (CSTEE) recommended in its 2004 report that a maximum of 10 % of the tolerable daily intake may be allocated to toys.
Comitetul științific pentru toxicitate, ecotoxicitate și mediu (CSTEM) a recomandat în raportul său din 2004 ca un maxim de 10 % din doza zilnică tolerabilă să fie alocat pentru jucării.
However, for particularly toxic substances (for example arsenic, lead, mercury) the Legislator decided that the recommended allocation should not exceed 5 % of the tolerable daily intake, in order to ensure that only traces that are compatible with good manufacturing practice will be present.
Cu toate acestea, pentru substanțe deosebit de toxice (de exemplu, arsen, plumb, mercur) legislatorul a hotărât că recomandarea de alocare nu ar trebui să depășească 5 % din doza zilnică tolerabilă, în scopul de a garanta prezența exclusiv a urmelor care sunt compatibile cu buna practică de fabricație.
In order to obtain limit values, the maximum percentage of the tolerable daily intake should be multiplied by the weight of a child, estimated at 7,5 kg, and divided by the quantity of toy material ingested, estimated by the RIVM at 8 mg per day for scraped-off toy material, 100 mg for brittle toy material and 400 mg for liquid or sticky toy material.
Pentru a obține valorile limită, procentul maxim din doza zilnică tolerabilă trebuie să fie multiplicată cu greutatea unui copil, estimată la 7,5 kg, și împărțită la cantitatea de material din jucării ingerat, estimată de Raportul RIVM la 8 mg pe zi pentru materialul răzuit al jucăriei, 100 mg pentru materialul friabil și 400 mg pentru materialul lichid sau lipicios al jucăriei.
The Directive establishes migration limits, while the national values Germany wants to maintain are expressed in bioavailability.
Directiva stabilește limite de migrare, în timp ce valorile naționale pe care Germania dorește să le mențină sunt exprimate în biodisponibilitate.
Bioavailability is defined as the amount of chemicals which actually comes out of a toy and can but may not necessarily be absorbed by the human body.
Biodisponibilitatea este definită ca fiind cantitatea de substanțe chimice care provine efectiv din jucării și care poate sau nu să nu fie absorbită de organismul uman.
Migration is defined as the amount which actually comes out of a toy and is actually absorbed by the human body.
Migrația este definită drept cantitatea care provine efectiv dintr-o jucărie și este absorbită de organismul uman.
The Commission acknowledges that the bioavailability limits set out in 1990 were transformed in migration limits in standard EN 71-3 — Migration of certain elements.
Comisia recunoaște că limitele de biodisponibilitate stabilite în 1990 au fost transformate în limite de migrare în standardul EN 71-3 – Migrarea anumitor elemente.
However, calculations made for the purpose of this transformation were approximate.
Cu toate acestea, calculele efectuate pentru această transformare au fost aproximative.
The Commission notes that standards are not mandatory, but used on a voluntary basis by industry in the framework on the conformity assessment procedures set out in the legislation.
Comisia observă că standardele nu sunt obligatorii, dar sunt utilizate pe bază de voluntariat de către industrie în cadrul procedurilor de evaluare a conformității stabilite în legislație.
In addition, standard EN 71-3 is currently under revision in order to give presumption of conformity with the new limits values established in the Directive.
În plus, standardul EN 71-3 este în curs de revizuire pentru a conferi prezumția de conformitate cu noile valori limită stabilite în directivă.
In conclusion, different scientific considerations were taken into account when establishing the limits under the Directive and under standard EN 71-3.
În concluzie, au fost luate în considerare diferite considerații științifice în momentul stabilirii limitelor în temeiul directivei și în conformitate cu standardul EN 71-3.
Those established under the Directive are based on a consistent and transparent scientific-toxicological approach to ensure safety, and can therefore be considered as more appropriate.
Cele stabilite în temeiul directivei se bazează pe o abordare științifică și toxicologică coerentă și transparentă de asigurare a securității, și, prin urmare, pot fi considerate ca fiind mai adecvate.
Arsenic — general information
Arsen – Informații generale
Arsenic is a metal naturally occurring in the earth’s crust.
Arsenul este un metal prezent în mod natural în scoarța terestră.
It occurs in inorganic and numerous organic forms that differ not only in their physical and chemical properties but also in their occurrence and toxicity.
Apare în forme anorganice și numeroase forme organice care nu diferă doar din punct de vedere al caracteristicilor fizice și chimice, ci și din punctul de vedere al frecvenței și toxicității.
Activities such as mining, waste incineration and wood preservation are the major source for arsenic in the environment.
Activitățile cum ar fi industria extractivă, incinerarea deșeurilor, conservarea lemnului sunt principala sursă de eliberare a arsenului în mediu.
Drinking water and food (in particular seafood) are the main source of human exposure.
Apa potabilă și produsele alimentare (în special fructele de mare) sunt sursa principală de expunere umană.
In toys, traces of arsenic can be found due to the use of natural raw materials which may be naturally contaminated.
În jucării pot fi găsite urme de arsen din cauza utilizării unor materii prime naturale care pot fi contaminate în mod natural.
Arsenic is highly toxic for humans, and can impair the central nervous system, leading to a deterioration of the cognitive functions.
Arsenul este foarte toxic pentru om și poate afecta sistemul nervos central, ceea ce duce la o deteriorare a funcțiilor cognitive.
Elevated chronic intake of inorganic arsenic may have carcinogenic effects.
Ingerarea cronică ridicată de arsen anorganic poate avea efecte cancerigene.
The migration limits for arsenic in the Directive are based on the tolerable daily intake established by the Joint Food and Agriculture Organisation/World Health Organisation Expert Committee on Food Additives (JECFA) in 1989, as recommended by RIVM.
Limitele de migrare stabilite în directivă pentru arsen se bazează pe doza zilnică tolerabilă stabilită în 1989 de Comitetul mixt FAO/OMS de experți pentru aditivi alimentari (JECFA), astfel cum a fost recomandat de către RIVM.
The position of the German Federal Government
Poziția guvernului federal german
To support their request, the German authorities refer to the 2009 EFSA study [5] assessing the arsenic effects on health.
În sprijinul cererii lor, autoritățile germane au făcut referire la studiul EFSA de evaluare a efectelor arsenului asupra sănătății [5] din 2009.
In EFSA’s opinion, the tolerable daily intake established by JECFA in 1989 is no longer appropriate.
În opinia EFSA, doza zilnică tolerabilă stabilită de JECFA în 1989 nu mai este adecvată.
In addition, EFSA concluded that no tolerable daily intake can be established due to scientific uncertainties.
În plus, EFSA a concluzionat că nu poate fi stabilit un aport zilnic tolerabil din cauza incertitudinilor de natură științifică.
The German authorities pointed out that EFSA recommends reducing as far as possible exposure to arsenic, while the limit values for arsenic in scraped-off materials in the Directive increased compared to the limits contained in standard EN 71-3.
Autoritățile germane au subliniat că EFSA recomandă reducerea pe cât posibil a expunerii la arsen, în timp ce valorile limită de arsen în materiale răzuite stabilite în directivă au crescut în comparație cu limitele prevăzute în standardul EN 71-3.
Also, Germany underlines that toys are the most significant contribution after food to the overall exposure of children to arsenic.
De asemenea, Germania subliniază că jucăriile sunt, după alimente, cea mai importantă sursă de expunere a copiilor la arsen.
In conclusion, Germany requests maintaining national limits for arsenic.
În concluzie, Germania solicită menținerea limitelor naționale pentru arsen.
Evaluation of the position of the German Federal Government
Evaluarea poziției guvernului federal german
The Commission was made aware of the 2009 EFSA study on arsenic, and considered it as new scientific evidence which may trigger the revision of the arsenic limit values.
Comisia a luat cunoștință de studiul EFSA din 2009 cu privire la arsen și l-a considerat a fi o sursă de noi dovezi științifice care pot declanșa revizuirea valorilor limită pentru arsen.
The study was sent to the SCHER committee.
Studiul a fost trimis către comitetul CSRSM.
In its opinion [6], SCHER notes that EFSA has not derived a tolerable daily intake, but used a risk-based value.
În avizul [6] său, CSRSM constată că EFSA nu a menționat un aport zilnic tolerabil, ci a utilizat o valoare bazată pe risc.
SCHER concluded in previous opinions [7] that ‘arsenic shows a non-linear dose response regarding cancer’.
CSRSM a ajuns în avizele sale anterioare [7] la concluzia că „în cazul arsenului, relația doză-răspuns în cea ce privește cancerul este nelineară”.
Using the present legal limit for drinking water (10 μg/L) and the food exposure defined by EFSA for the average consumer, SCHER concludes that the daily human exposure to arsenic is approximately 1 μg/kg body weight/day and does not increase tumour incidence.
Utilizând actuala limită legală pentru apa potabilă (10 μg/l) și pentru expunerea prin alimente definită de EFSA pentru consumatorul mediu, CSRSM concluzionează că expunerea umană la arsen este de aproximativ 1 μg/kg greutate corporală/zi și nu crește incidența tumorilor.
This value can be used as a pragmatic tolerable daily intake, and exposure of children via toys should not exceed 10 %.
Această valoare poate fi utilizată ca aport zilnic tolerabil practic, iar expunerea copiilor prin jucării nu ar trebui să depășească 10 %.
The value on which SCHER concluded corresponds to the tolerable daily intake recommended by RIVM and used to calculate migration of arsenic from toys in the Directive.
Valoarea pe care CSRSM a stabilit-o corespunde dozei zilnice tolerabile recomandate de RIVM și utilizată pentru a calcula rata de migrare a arsenului din jucării menționată în directivă.
Therefore, the Commission concluded that the limit values for arsenic should not be amended, as no new tolerable intake, which may question the level of protection granted by the Directive, was established.
Prin urmare, Comisia a concluzionat că valorile limită pentru arsen nu ar trebui să fie modificate, deoarece nu a fost stabilit niciun nou aport zilnic tolerabil, care să poată contesta nivelul de protecție acordat prin directivă.
The limits notified are derived from estimated food intakes established in 1985, not from the doses recommended by EFSA in 2009.
Limitele notificate sunt derivate din cantitatea estimată ingerată prin alimente stabilită în 1985, nu din aporturile zilnice tolerate recomandate de către EFSA în 2009.
The German authorities further stated that the limits for arsenic in scraped-off materials (47 mg/kg of material) increased compared to the limits established in standard EN 71-3.
Autoritățile germane mai afirmă că limitele pentru arsen în materialele răzuite (47 mg/kg de material) au crescut în comparație cu limitele stabilite în standardul EN 71-3.
The Commission considers that different scientific considerations were taken into account when establishing the limits under the Directive and under standard EN 71-3.
Comisia consideră că au fost luate în considerare diferite considerații științifice în momentul stabilirii limitelor în temeiul directivei și în conformitate cu standardul EN 71-3.
The migration limits for arsenic in scraped-off toy material are based on the tolerable daily intake recommended by RIVM in 2007, and on the assumption that contribution from toys should not exceed 5 %.
Limitele de migrare pentru arsenul din materialul răzuit al jucăriei se bazează pe doza zilnică tolerabilă recomandată de RIVM în 2007, precum și pe ipoteza că aportul din jucării nu ar trebui să depășească 5 %.
This percentage was multiplied by the estimated weight of a child (7,5 kg), and divided by the estimated quantity of toy material ingested (8 mg/kg for scraped off materials).
Acest procentaj a fost multiplicat cu greutatea unui copil, estimată la 7,5 kg, și împărțit la cantitatea de material din jucării ingerat, (8 mg/kg pe zi pentru materialul răzuit al jucăriei).
Thus, the Commission considers the limit values established in the Directive as more appropriate.
Prin urmare, Comisia consideră că valorile limită stabilite în directivă sunt mai adecvate.
Germany further underlines that toys are the most significant contribution after food to the overall exposure of children to arsenic.
În continuare, Germania subliniază că jucăriile sunt, după alimente, cea mai importantă sursă de expunere a copiilor la arsen.
The Commission notes that, based on scientific data available [8], soils and treated wood are the most significant contribution after food to the overall exposure of children to arsenic.
Comisia ia notă de faptul că, pe baza datelor științifice disponibile [8], după alimente, solurile și lemnul tratat sunt cea mai importantă contribuție la expunerea totală a copiilor la arsen.
However, regardless of the actual contributions from different compartments to the overall exposure, the Legislator considered that contribution from toys should not exceed 5 % of the overall exposure, in order to assure safety.
Cu toate acestea, indiferent de contribuțiile actuale din diferite compartimente la expunerea totală, organul legislativ consideră că aportul provenind de la jucării nu trebuie să depășească 5 % din expunerea totală, în scopul de a garanta siguranța.
In the light of the above considerations, the Commission is of the opinion that the measures notified by Germany with regard to arsenic can not be considered as justified on grounds of major need of protection of human health.
Având în vedere considerațiile de mai sus, Comisia este de părere că măsurile notificate de Germania cu privire la arsen nu pot fi considerate ca fiind justificate prin necesitatea majoră de protecție a sănătății umane.
Antimony — general information
Antimoniu – informații generale
Antimony is a semi-metallic chemical element which can exist in two forms, namely metallic and non-metallic form.
Antimoniul este un element chimic semimetalic care poate apărea în două forme, și anume metalică și nemetalică.
Antimony occurs naturally in the environment, but also enters the environment through several industrial applications.
Antimoniul se găsește în mod natural în mediu, dar migrează, de asemenea, în mediu prin intermediul prin mai multor aplicații industriale.
Antimony is used to make certain types of semi-conductor devices, such as diodes and infrared detectors.
Antimoniul este utilizat la fabricarea anumitor tipuri de dispozitive semiconductoare, cum ar fi diodele și detectoarele în infraroșu.
Antimony alloys are also used in batteries, low-friction metals, type metal and cable sheathing, among other products.
Aliajele de antimoniu sunt, de asemenea, utilizate, printre altele, la baterii, metale cu frecare redusă, metale și armături pentru cabluri.
Antimony compounds are used to make flame-proofing materials and paints.
Compușii antimoniului sunt utilizați pentru producerea de materiale rezistente la flacără și vopsele.
Inhalation of antimony can cause irritation of the eyes, skin and lungs.
Inhalarea de antimoniu poate provoca iritații ale ochilor, pielii și plămânilor.
Prolonged exposure can cause lung diseases, heart problems, diarrhoea, severe vomiting and ulcers.
O expunere prelungită poate provoca boli pulmonare, probleme cardiace, diaree, stări severe de vomă și ulcere.
In toys, antimony can be used as a flame retardant.
În jucării, antimoniul poate fi utilizat ca agent de ignifugare.
The German authorities noted an increase in the limit values for antinomy in scrapped-off toy materials, as established in the Directive, when compared to the limits contained in standard EN 71-3.
Autoritățile germane au observat o creștere a valorilor limită pentru antimoniu în materialele răzuite din jucării, astfel cum este prevăzut în directivă, în comparație cu limitele prevăzute în standardul EN 71-3.
Although Germany agrees that no adverse effects on human health are expected from the limits set out in the Directive, this increase is considered as unnecessary.
Deși Germania este de acord că nu sunt anticipate efecte nocive asupra sănătății umane ca urmare a limitelor stabilite în directivă, această creștere este considerată inutilă.
Therefore Germany requests maintaining national limits.
Germania solicită, prin urmare, menținerea limitelor naționale.
As previously stated, the Commission holds the opinion that the limit values established under the Directive are more appropriate, since they are based on a consistent and transparent scientific-toxicological approach to assure safety.
După cum s-a afirmat anterior, Comisia este de părere că valorile limită stabilite în directivă sunt mai adecvate, deoarece acestea sunt bazate pe o abordare științifică și toxicologică coerentă și transparentă de asigurare a securității.
The migration limits for antimony in scraped-off toy material are based on the tolerable daily intake derived by the WHO [9] in 2003 and recommended by RIVM in 2007, and on the assumption that contribution from toys should not exceed 10 %.
Limitele de migrare pentru antimoniul din materialul răzuit al jucăriei se bazează pe doza zilnică tolerabilă recomandată de OMS [9] în 2003 și pe cea recomandată de RIVM în 2007, precum și pe ipoteza că aportul din jucării nu ar trebui să depășească 10 %.
This percentage was multiplied by the estimated weight of a child (7,5 kg), and divided by the estimated quantity of toy material ingested (8 mg/kg for scraped-off materials).
Acest procentaj a fost multiplicat cu greutatea unui copil, estimată la 7,5 kg, și împărțit la cantitatea de material din jucării ingerat (8 mg/kg pe zi pentru materialul răzuit al jucăriei).
Thus, the Commission considers the limit values established in the Directive to be more appropriate.
Prin urmare, Comisia consideră că valorile limită stabilite în directivă sunt mai adecvate.
In addition, the Commission acknowledges that Germany, in the justification brought forward, admits that no adverse effect on human health is expected from the limit values for antimony as established in the Directive.
În plus, Comisia recunoaște că Germania, în justificarea prezentată, admite faptul că nu se anticipează niciun efect advers asupra sănătății umane ca urmare a valorilor-limită pentru antimoniu, astfel cum sunt stabilite în directivă.
The Commission notes furthermore that Germany did not provide any evidence demonstrating that the Directive does not offer an appropriate level of protection to children, nor that the German measures would assure a higher level of protection.
Comisia observă, de asemenea, că Germania nu a furnizat niciun element de probă care să demonstreze că directiva nu oferă un nivel corespunzător de protecție a copiilor, și că măsurile notificate de Germania nu ar asigura un nivel mai ridicat de protecție.
In the light of the above considerations, the Commission is of the opinion that the measures notified by Germany with regard to antimony can not be considered as justified on grounds of major need of protection of human health.
Având în vedere considerațiile de mai sus, Comisia este de părere că măsurile notificate de Germania cu privire la antimoniu nu pot fi considerate ca fiind justificate prin necesitatea majoră de protecție a sănătății umane.
Barium — general information
Bariu – informații generale
Other barium salt such as barium chloride and barium nitrate, however, readily dissolves in water.
Cu toate acestea, alte săruri ale bariului, precum clorura de bariu și azotatul de bariu, se dizolvă ușor în apă.
Barium is present surface water and drinking water (natural occurrence).
Bariul este prezent în apa de suprafață și în apa potabilă (în mod natural).
The barium content in drinking water depends on regional geochemical conditions.
Conținutul de bariu în apa potabilă depinde de condițiile geochimice regionale.
Food also contains barium.
Produsele alimentare conțin, de asemenea, bariu.
Ingestion of barium can cause increased blood pressure, stomach irritation, and muscle weakness, damage to the liver, kidney, heart, and spleen.
Ingerarea de bariu poate provoca creșterea tensiunii arteriale, iritații ale stomacului, slăbirea mușchilor, poate afecta ficatul, inima, rinichii și splina.
Barium has few industrial applications.
Bariul are câteva aplicații industriale.
As barium naturally occurs in the environment, traces of barium can be found in toys when manufactured with natural raw materials.
Deoarece bariul este prezent în mod natural în mediu, reziduuri de bariu pot fi găsite în jucării atunci când sunt fabricate cu materii prime naturale.
The German authorities consider that there are uncertainties with regard to the tolerable daily intake used for calculating migration limits for barium in the Directive.
Autoritățile germane consideră că există incertitudini cu privire la doza zilnică tolerabilă utilizată pentru a calcula limitele de migrare pentru bariu stabilite în directivă.
RIVM used a tolerable daily intake of 600 μg/kg body weight/day, based on animal experiments data (Engelen et al. 2008).
RIVM a utilizat o doză zilnică tolerabilă de 600 μg/kg greutate corporală/zi, bazată pe date provenite din experimente pe animale (Engelen et al. 2008).