natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Secondly, Germany claims that Deutsche Post has never had enough own resources to effectively finance the pension costs.
În al doilea rând, Germania susține că Deutsche Post nu a avut niciodată resurse proprii suficiente pentru a finanța costurile pensiilor.
On the one hand, before 1995, POSTDIENST had incurred only losses that in turn had to be financed from the public transfers of EUR 5,6 billion. On the other hand, when POSTDIENST was transformed into DPAG in 1995, the accrued civil servants' pension liabilities amounted to approximately EUR […] billion. It would not have been possible to set up DPAG as a private-law company with those liabilities on its balance sheet because the federal government had not provided sufficient assets to make DPAG viable.
Înainte de 1995, Postdienst a înregistrat întotdeauna pierderi, care au trebuit finanțate prin transferuri publice în valoare de 5,6 miliarde EUR. Atunci când Postdienst a devenit DPAG, în 1995, creanțele acumulate privind pensiile funcționarilor publici s-au ridicat la aproximativ […] miliarde EUR. DPAG nu putea fi instituită sub forma unei societăți de drept privat în al cărui bilanț să figureze aceste obligații, deoarece guvernul federal nu a furnizat un capital suficient pentru a face DPAG viabilă din punct de vedere economic.
Pension subsidy as existing aid pursuant to Article 108(1)
Subvenția pentru pensii ca ajutor existent în temeiul articolului 108 alineatul (1) din TFUE
According to Germany, Deutsche Post has neither before nor after 1995 been legally liable or economic capable to pay the civil servants' pensions.
Germania susține că Deutsche Post nu avea nici obligația legală, nici capacitatea financiară de a plăti pensiile funcționarilor publici înainte sau după 1995.
Furthermore, Germany refers to a statement by the Commission before the General Court in Case T-266/02.
Mai mult, Germania face referire la o declarație a Comisiei în fața Tribunalului, în Cauza T-266/02.
According to Germany, it becomes clear from paragraph 54 of the judgment that the Commission ‘had taken the view, for the purpose of the contested decision, that only the transfer payments made by DB-Telekom had conferred an advantage on it.’ [55]
Conform Germaniei, alineatul (54) al hotărârii indică în mod clar faptul că Comisia „ar fi considerat, în sensul deciziei atacate, că numai plățile de transfer efectuate de DB-Telekom i-ar fi conferit un avantaj” [55].
Germany concludes from that statement that the Commission had already declared the pension subsidy as not providing any financial advantage to Deutsche Post.
Conform Germaniei, prin această declarație, Comisia a afirmat deja că subvenția pentru pensii nu a conferit niciun avantaj financiar în favoarea Deutsche Post.
It therefore had effectively taken a ‘decision not to raise objections’ within the meaning of Article 4 of Regulation (EC) No 659/1999.
Astfel, a adoptat, practic, o „decizie de a nu ridica obiecții” în sensul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999.
Furthermore, pursuant to Article 1(b)(ii) Regulation (EC) No 659/1999, such a positive decision would mean that the pension subsidy must subsequently be qualified as existing aid.
Mai mult, în conformitate cu articolul 1 litera (b) punctul (ii) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, această decizie pozitivă ar însemna că subvenția pentru pensii a fost clasificată ca ajutor existent.
Pension subsidy as compatible compensation for legacy costs pursuant to Article 107(3) TFEU
Subvenția pentru pensii și compatibilitatea acesteia pentru compensarea costurilor moștenite, în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) din TFUE
In light of the Commission's reasoning in the La-Poste decision, Germany is of the opinion that the pension subsidy is compatible aid under Article 107(3)(c) TFEU:
În lumina raționamentului Comisiei în decizia La Poste, Germania este de părere că subvenția pentru pensii constituie ajutor compatibil în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE, din următoarele motive:
Germany points out that Deutsche Post has consistently paid a higher level of social costs than the employer's contribution to pension, health and nursing care.
Germania subliniază că Deutsche Post plătit în mod sistematic o contribuție la fondul de asigurări sociale mai mare decât contribuția angajatorului la fondul de pensii, asigurările de sănătate și asigurările de îngrijire medicală;
Germany objects to the Commission's calculations of the comparative advantage insofar as it is considered that the price-regulated services cover the claimed burden #2 on excess social contributions.
Germania contestă modul în care Comisia a calculat avantajul comparativ, deoarece se bazează pe ipoteza conform căreia serviciile cu prețuri reglementate acoperă sarcina 2 (contribuții suplimentare la fondul de asigurări sociale) declarată.
Germany points out that La Poste — as any other postal incumbent — has also refinanced social costs through increased regulated letter prices but that the Commission did not take that fact into account in its La Poste decision.
La Poste – asemenea oricărui alt operator poștal tradițional – și-a refinanțat costurile de asigurări sociale inclusiv prin creșterea prețurilor reglementate de corespondență, dar Comisia nu a ținut seama de acest aspect în decizia sa privind La Poste;
Although Germany agrees in principle that the price-regulated revenues should cover the claimed burdens, the Commission has neither proven that the regulator effectively approved Deutsche Post's claim to finance the excess social costs out of the regulated revenues nor that the regulated revenues were effectively sufficiently high to finance those excess social costs.
deși Germania este, în principiu, de acord cu faptul că veniturile realizate din prețuri reglementate ar trebui să acopere sarcinile declarate, Comisia nu a dovedit nici că autoritatea de reglementare din sectorul poștal a aprobat solicitarea Deutsche Post de a finanța costurile suplimentare de asigurări sociale din veniturile reglementate, nici că veniturile reglementate erau, de fapt, suficient de ridicate pentru a finanța respectivele costuri suplimentare de asigurări sociale.
Furthermore, Germany points out that the Commission in its 2007 Opening decision on Royal Mail [56] emphasised the need to assess pension costs of former public undertakings according to consistent criteria, which should lead to consistent decisions.
Mai mult, Germania subliniază că, în decizia sa de inițiere a procedurii privind Royal Mail din 2007 [56], Comisia a subliniat importanța evaluării costurilor de pensii ale fostelor întreprinderi publice folosind criterii consecvente, în interesul asigurării unei practici decizionale constante.
Consequently, the Commission should take into account its La Poste decision and its preliminary assessment in Royal Mail.
În consecință, Comisia ar trebui să ia în considerare decizia La Poste și propria evaluare preliminară în cazul Royal Mail.
In the latter, the Commission did not object to the compensation of pension deficits even though the Hopper-Report 2008 shows that Royal Mail's pension costs had partly been covered by increased regulated letter prices.
În cel de-al doilea caz, Comisia nu a ridicat obiecții privind compensarea deficitelor de pensii, deși raportul Hooper din 2008 arată că cheltuielile cu pensiile ale Royal Mail au fost acoperite parțial prin creșterea prețurilor serviciilor reglementate de corespondență.
Benchmark to be based on ‘competitive’ social costs
Nivel de referință bazat pe costuri de asigurări sociale competitive
Germany argues, based on the expert study by Professor Ehlermann of 19 July 2011 [57], that the Commission made two mistakes in the calculation of the benchmark for Deutsche Post's social costs.
Pe baza expertizei profesorului Ehlermann din 19 iulie 2011 [57], Germania acuză Comisia că a comis două erori în calculul nivelului de referință pentru costurile de asigurări sociale ale Deutsche Post.
The employee's share should not be included in the benchmark because a private employer would not be legally liable for the payment of the employee's share.
Contribuția angajatului nu ar trebui să fie inclusă în referință deoarece un angajator din sectorul privat nu este răspunzător din punct de vedere juridic pentru plata acesteia.
It would only be for administrative reasons that the employer executes the payment of the total social contribution but it does not make him legally liable to carry the total burden of the social contributions.
Angajatorul plătește întreaga contribuție de asigurări sociale doar din rațiuni administrative, însă aceasta nu îi creează o obligație juridică în acest sens.
Furthermore, the inclusion of the employee's share in the benchmark would also contradict previous decisional practice, as in the La Poste decision.
În plus, includerea contribuției angajatului în referință ar contrazice, de asemenea, practica decizională anterioară (a se vedea decizia La Poste).
The calculation of the benchmark social costs should be based on the ‘competitive’ wage benchmark [58] because the civil servants' wages have significantly been higher than the market average.
Calculul nivelului de referință al costurilor de asigurări sociale ar trebui să se bazeze pe nivelul de referință al salariului „competitiv” [58], deoarece salariile funcționarilor publici au fost semnificativ mai mari decât media de piață.
Insufficient level of price-regulated revenues to cover excess social costs
Veniturile realizate din prețurile reglementate sunt insuficiente pentru a acoperi costurile suplimentare ale asigurărilor sociale
First of all, Germany emphasises that the consideration of a full coverage of burden #2 by the price regulated revenues would only be hypothetical because it would not be possible to establish whether the regulated prices were effectively increased to compensate the excess social costs.
În primul rând, Germania subliniază că acoperirea integrală a sarcinii 2 din veniturile realizate din prețurile reglementate este pur ipotetică, deoarece nu se poate stabili dacă prețurile reglementate au fost majorate pentru a compensa costurile suplimentare de asigurări sociale.
On the one hand, it is not retrievable from the 2002 Price cap decision whether and to which extent the Postal regulator had taken the claimed burdens for excess social costs into account.
Decizia de plafonare a prețurilor din 2002 nu specifică dacă și în ce măsură autoritatea de reglementare din sectorul poștal a luat în considerare sarcinile declarate ale costurilor suplimentare de asigurări sociale.
On the other hand, until 2002, the prices were kept at the approved 1997 level and it is not possible to establish whether those prices included a compensation for the non-regulated services' excess social costs.
Până în 2002, prețurile au fost menținute la nivelul anului 1997, nefiind posibil să se stabilească dacă aceste prețuri includeau compensația pentru costurile suplimentare de asigurări sociale aferente serviciilor nereglementate.
According to Germany, it would not be sufficient to show that the non-price regulated services have benefited from lower social contributions than competitors.
Conform autorităților germane, nu este suficient să se demonstreze că serviciile fără prețuri reglementate au beneficiat de contribuții de asigurări sociale mai reduse decât cele ale concurenților.
It must also be established whether the price-regulated services have effectively been able to finance the claimed burdens of excess social costs out of their revenues.
Trebuie examinat, de asemenea, dacă serviciile cu prețuri nereglementate aveau, în realitate, capacitatea să finanțeze din venituri proprii sarcinile costurilor suplimentare ale asigurărilor sociale, astfel cum au fost declarate.
A financial advantage for Deutsche Post from the compensation of its excess social costs would only exist if the granted compensation was higher than the total excess social costs that Deutsche Post has had incurred for the civil servants.
Deutsche Post poate obține un avantaj financiar din compensația costurilor sale suplimentare de asigurări sociale numai atunci când compensația acordată ar fi mai ridicată decât costurile suplimentare de securitate socială suportate de Deutsche Post pentru funcționarii săi publici.
Consequently, Germany deplores the lack of a comprehensive calculation to establish whether Deutsche Post was in total over- or under-compensated for the civil servants' excess social costs.
În consecință, Germania regretă lipsa unui calcul detaliat prin care să se stabilească dacă Deutsche Post a fost supracompensată sau subcompensată pentru costurile suplimentare de asigurări sociale ale funcționarilor publici.
It emphasises the necessity of such a calculation in order to establish a financial advantage with the meaning of Article 107(1) TFEU.
Germania subliniază necesitatea unui astfel de calcul pentru a stabili existența unui avantaj financiar în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.
Under-compensation of excess social costs based on expert study
Subcompensarea costurilor suplimentare de asigurări sociale pe baza unei expertize
To remove that defect, Germany submitted the expert study by Professor Weber [59] to establish Deutsche Post's financial advantage in social cost from the employment of civil servants.
Pentru a remedia această deficiență, Germania a prezentat expertiza profesorului Weber [59] pentru a stabili prejudiciul financiar adus Deutsche Post în ceea ce privește costurile de asigurări sociale ce decurg din încadrarea în muncă a funcționarilor publici.
First, the expert study establishes by how much Deutsche Post's incurred social costs for civil servants exceed those that a private competitor has to carry for a private employee (hereinafter referred to as excess social costs).
În primul rând, expertiza stabilește măsura în care costurile de asigurări sociale suportate de Deutsche Post pentru funcționarii săi publici depășește costurile similare ale unui angajator privat pentru salariații săi (menționate în expertiză ca reprezentând „costurile suplimentare de asigurări sociale ale DPAG” sau „dezavantajul structural”).
Second, the expert study compares those excess social costs to the compensation under burden #2.
În al doilea rând, expertiza compară aceste costuri de asigurări sociale suplimentare cu compensarea pentru sarcina 2.
As shown in Table 5, the expert study includes in the incurred social costs due to the employment of civil servants: Deutsche Post's contribution to the Pension fund and other social costs as Deutsche Post's contribution to the health expenses, accident insurance, further miscellaneous insurance payments.
Astfel cum se indică în tabelul 5, expertiza include următoarele elemente în costurile de asigurări sociale suportate ca urmare a angajării funcționarilor publici: contribuția Deutsche Post la Fondul de pensii și alte costuri de asigurări sociale, cum ar fi contribuția Deutsche Post la costul asigurărilor de sănătate, asigurarea împotriva accidentelor și asigurări diverse.
The expert study defines as social costs from the employment of a private employee: the employer's share of the contribution rate for the statutory pension, unemployment, health and nursing insurance multiplied by allegedly ‘competitive’ wages (e.g. the 2007 minimum for the majority of the civil servants).the
Expertiza definește cheltuielile cu asigurările sociale care decurg din încadrarea în muncă a angajaților privați, cum ar fi: contribuția angajatorului la Fondul de pensii obligatorii, șomaj, sănătate și îngrijire medicală, înmulțită cu salariile „competitive” (de exemplu, salariul minim din 2007 al majorității funcționarilor publici).
The excess social costs are the result of the excess of Deutsche Post's incurred social costs for civil servants over the defined benchmark of social costs based on the employer's share of social contributions for a private employee.
Costurile suplimentare de asigurări sociale reprezintă costurile suportate de Deutsche Post pentru asigurările sociale ale funcționarilor publici care depășesc nivelul de referință definit al costurilor de asigurări sociale, pe baza contribuției angajatorului la asigurările sociale ale angajaților privați.
Calculation of net result following Germany's expert study
Calculul rezultatului net conform expertizei Germaniei
Contribution to Pension fund
Contribuția la Fondul de pensii
other social costs
Alte costuri de asigurări sociale
‘Competitive’ social cost benchmark (based on employer's share of social contribution rate and ‘competitive’ wage (e.g. 2007 minimum wage))
Nivelul de referință al costurilor de asigurări sociale „competitive”[pe baza contribuției angajatorului la asigurările sociale și a salariilor „competitive” (de exemplu, salariul minim din 2007)]
Compensation from regulated revenues (burden #2 on excess social contributions)
Compensație din venituri reglementate (sarcina 2 – contribuții suplimentare de asigurări sociale)
Net result (under- or over-compensation)
Rezultat net (subcompensare sau supracompensare)
For the period 1995-2007, the calculations arrive at the conclusion that burden #2 was insufficient to cover the excess social costs.
Conform calculelor privind perioada 1995-2007, sarcina 2 era insuficientă pentru a acoperi costurile suplimentare de asigurări sociale.
In fact, the expert claims that Deutsche Post has been under-compensated by EUR […] million. The expert concludes that, even if it was considered that the price-regulated revenues include burden #2, Deutsche Post would remain under-compensated for its excess social costs.
Expertul susține că, de fapt, Deutsche Post a fost subcompensată cu […] miliarde EUR. Expertul concluzionează că, și în cazul în care veniturile obținute din prețurile reglementate includeau deja sarcina 2, Deutsche Post ar fi insuficient compensată pentru costurile suplimentare de asigurări sociale.
2009 regulatory accounts confirm insufficiency of price-regulated revenues to cover excess social costs
Situațiile financiare din 2009 confirmă faptul că veniturile din prețuri reglementate au fost insuficiente pentru a acoperi costurile suplimentare de asigurări sociale
Germany argues that in any case, as long as the price-regulated services incur losses that are higher than the excess social costs, it cannot be established that the regulated revenues effectively compensated the excess social costs.
Germania argumentează că, în măsura în care serviciile cu prețuri reglementate suportă pierderi care sunt mai mari decât costurile suplimentare de asigurări sociale, nu se poate stabili că veniturile reglementate au reușit să compenseze aceste costuri.
In that context, Germany submitted an expert study by CTcon based on the 2009 regulatory accounts [60] to show that the losses of the price-regulated services have consistently been higher than the excess social costs.
În acest context, Germania a prezentat o expertiză bazată pe situațiile financiare din 2009 [60], prin care arată că pierderile suportate de serviciile cu prețuri reglementate au fost întotdeauna mai mari decât costurile suplimentare de asigurări sociale.
Comments on universal service compensation
Observații privind compensația pentru serviciu universal
Germany argues that the public transfers have not provided any economic advantage to Deutsche Post because the public transfers of EUR 5666 million only compensated for the Ablieferungen of EUR 5838 million that Deutsche Post had to pay until 1995.
Germania argumentează că plățile compensatorii de stat nu oferă niciun avantaj financiar Deutsche Post, deoarece aceste plăți, în valoare de 5666 miliarde EUR, compensau doar plățile de transfer în valoare de 5,838 miliarde EUR, pe care Deutsche Post trebuia să le achite până în anul 1995.
As explained in the 2007 Extension decision, the Ablieferungen had their origins with the former postal administration that was obliged to transfer about 10 % of the annual operating revenue to the public budget.
După cum s-a arătat în decizia de extindere din 2007, plățile de transfer erau o obligație a fostei administrații poștale, care trebuia să transfere aproximativ 10 % din veniturile sale anuale din exploatare către bugetul de stat.
Article 63(4) PostVerfG 1989 provided that any dividends paid were to be subtracted from the Ablieferungen.
Articolul 63 alineatul (4) din PostVerfG 1989 prevedea că orice dividende achitate trebuiau scăzute din plățile de transfer.
Based on that provision and the exemption from any direct or indirect taxes, the Commission contended in the 2007 Extension decision that the Ablieferungen were to be considered as a substitute for indirect and direct taxes as well as to provide a remuneration to the State as shareholder for the provided capital.
Pe baza acestei dispoziții și a exceptării de la plata oricăror impozite directe sau indirecte, în decizia de extindere din 2007, Comisia a susținut că plățile de transfer trebuiau să fie considerate ca un substitut pentru scutirea de la plata impozitelor directe și indirecte, precum și remunerație datorată statului pentru capitalul furnizat de acesta în calitatea sa de acționar.
In response to that contention, Germany submitted the KPMG study that comes to the conclusion that the Ablieferungen could neither be considered as a substitute for taxes nor for dividends for a number of reasons.
Germania a răspuns la acest argument prin prezentarea studiului KPMG, care concluzionează că plățile de transfer nu puteau fi considerate un substitut pentru taxe sau dividende din mai multe motive.
First, the Ablieferungen would not qualify as a corporate tax because the Ablieferungen had been calculated as a percentage of the realised revenues since 1931.
Conform studiului KPMG, plățile de transfer nu pot fi considerate impozit pe profit deoarece au fost calculate ca procent din veniturile din exploatare realizate începând din 1931.
As a result, they had to be paid even in years where Deutsche Post incurred a loss.
Prin urmare, acestea trebuiau achitate chiar și în anii în care Deutsche Post suporta pierderi.
In contrast, corporate tax is based on the realised annual profit.
În schimb, impozitul pe profit se calculează în funcție de profitul anual efectiv.
A qualification of the Ablieferungen as a corporate tax would also contradict the legal practice of the Bundesverfassungsgericht, according to which a corporate tax must be based on the economic performance (‘Leistungsfähigkeit’) of a company.
Clasificarea plăților de transfer ca impozit pe profit încalcă, de asemenea, prevederea de drept constituțional conform căreia un impozit pe profit trebuie să se bazeze pe capacitatea de plată.
Furthermore, the Ablieferungen would also not qualify as a value-added tax.
Mai mult decât atât, studiul consideră că plățile de transfer nu pot fi comparate cu taxa pe valoarea adăugată.
Since there was no possibility to deduct the value-added tax paid on the inputs from the Ablieferungen, the calculation of the Ablieferungen differed substantially from the usual calculation of the value-added tax liabilities.
Deoarece nu exista posibilitatea de a scădea taxa pe valoarea adăugată din contribuțiile cu titlu de plăți de transfer, calculul acestora era substanțial diferit de calculul datoriilor cu taxa pe valoarea adăugată ale unei întreprinderi.
Second, Germany argues that the Ablieferungen could not be qualified as a dividend.
În al doilea rând, Germania susține că plățile de transfer nu pot fi clasificate drept dividende.
The distribution of dividends usually requires that profits were earned in the corresponding financial year or the years before.
Repartizarea dividendelor se calculează în funcție de profiturile realizate în exercițiul sau exercițiile financiare anterioare.
However, Deutsche Post did not earn any profits between 1990 and 1995 but nevertheless paid the Ablieferungen.
Cu toate acestea, deși nu a înregistrat profituri între 1990 și 1995, Deutsche Post a continuat să achite plățile de transfer.
As a result, the Ablieferungen could not be qualified as dividends.
Prin urmare, plățile de transfer nu pot fi considerate dividende.