natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The 2011 Extension decision considered that the pension subsidy constituted a new aid measure because Deutsche Post had, before the 1995 pension reform, been fully liable to finance the pensions costs out of own resources.
Decizia de extindere din 2011 a stabilit că subvenția pentru pensii a constituit o măsură de ajutor nouă deoarece, înainte de reforma pensiilor din 1995, Deutsche Post a fost pe deplin responsabilă pentru finanțarea, din resurse proprii, a costurilor pentru asigurările de pensii.
Furthermore, the 2011 Extension decision rejected Germany's claim based on the Combus judgment [39] that the pension subsidy did not constitute aid.
În plus, decizia de extindere din 2011 a respins declarația Germaniei, bazată pe hotărârea Combus [39], conform căreia subvenția pentru pensii nu constituia ajutor.
For the compatibility assessment of the pension subsidy as compensation for ‘legacy’ pension costs (e.g. following the Commission decision on French La Poste (hereafter La Poste decision) [40], the 2011 Extension decision took into account that the claimed excess social costs have not only been compensated by the pension subsidy but also from the price-regulated revenues (e.g. burden #2 on excess social contributions).
Pentru evaluarea compatibilității subvenției pentru pensii ca o compensație pentru costurile pensiilor „moștenite” (de exemplu, în conformitate cu decizia Comisiei privind La Poste din Franța) (denumită în continuare „decizia La Poste”) [40], decizia de extindere din 2011 a luat în considerare compensarea costurilor de asigurări sociale suplimentare nu doar prin subvenția pentru pensii, ci și prin veniturile obținute din prețurile reglementate (de exemplu, sarcina 2 privind contribuțiile de asigurări sociale suplimentare).
When taking into account both sources of compensation, the 2011 Extension decision's calculations showed that Deutsche Post has effectively benefited from social contribution rates that have been 10 to 14 percentage points below the total compulsory social contribution rates (including employer's and employee's share) that private competitors have had to carry.
Calculele din decizia de extindere din 2011, care luau în considerare ambele surse de compensare, au demonstrat că Deutsche Post a reușit să aplice în mod efectiv rate ale contribuțiilor de asigurări sociale cu 10 până la 14 puncte sub ratele totale ale contribuției obligatorii la fondul de asigurări sociale (cota angajatorului și a angajatului) pe care ar fi trebuit să le suporte concurenții privați.
The 2011 Extension decision therefore expressed doubts about the compatibility of the pension subsidy as compensation for ‘legacy’ pension costs pursuant to Article 107(3)(c) TFEU.
Prin urmare, în decizia de extindere din 2011 au fost exprimate rezerve în ceea ce privește compatibilitatea subvenției pentru pensii ca măsură de compensație pentru costurile pensiilor „moștenite”, în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE.
Universal service compensation
Compensația pentru serviciul universal
Germany has evoked Article 106(2) TFEU as a justification for the compatibility of the public transfers and the public guarantee as compensation for the universal service obligation.
Germania s-a bazat pe articolul 106 alineatul (2) din TFUE drept justificare pentru compatibilitatea plăților compensatorii de stat și a garanțiilor de stat ca măsură de compensație pentru obligația de serviciu universal.
Based on the Altmark judgment [41], the Commission considered in the 2007 Extension decision that the public transfers and guarantee constitute aid within the meaning of Article 107(1) TFEU.
În decizia de extindere din 2007, Comisia a considerat, pe baza hotărârii Altmark [41], că plățile compensatorii de stat și garanția de stat constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.
The Commission expressed doubts in the 2007 Extension decision whether the public transfers and guarantee were necessary for the fulfilment of the universal service obligations, and proportional to that end.
În decizia de extindere din 2007, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la faptul că plățile compensatorii de stat și garanția de stat erau necesare pentru îndeplinirea obligațiilor de serviciu universal și proporționale cu acest scop.
WIK STUDY
STUDIUL WIK
The WIK study was commissioned to assist the Commission in the review of Deutsche Post's accounts for the period 1990-2007 with a view to establish whether Deutsche Post had been overcompensated for its universal service obligations.
Studiul WIK a fost comandat pentru a sprijini Comisia în procesul de revizuire a situației financiare a Deutsche Post pentru perioada 1990-2007, cu scopul de a stabili dacă Deutsche Post a beneficiat de o supracompensare pentru obligațiile sale de serviciu universal.
More specifically, WIK was assigned the following tasks:
Mai exact, WIK Consult GmbH avea următoarele sarcini:
Benchmarking of reasonable profit;
Stabilirea unei valori de referință a profitului rezonabil;
Review of internal cost allocation and transfer pricing arrangements; and
Revizuirea procedurilor de alocare internă a costurilor și de stabilire a prețurilor de transfer; și
Calculation of overcompensation for the net costs of the universal service obligation.
Calcularea supracompensării în ceea ce privește costurile nete ale obligației de serviciu universal.
Description of the 2009 regulatory accounts
Descrierea situațiilor financiare din 2009 privind veniturile și costurile
As sought by the Commission in the information injunction of 30 October 2008, Germany eventually submitted in 2009 a complete set of regulatory accounts for the period 1990-2007 (hereafter 2009 regulatory accounts).
În urma adoptării de către Comisie a ordinului de furnizare a informațiilor din 30 octombrie 2008, Germania a prezentat în cele din urmă în 2009 un set complet de situații financiare pentru perioada 1990-2007 (denumite în continuare „situațiile financiare din 2009”).
The revenues
Venituri
Deutsche Post's revenues can be classified in three broad categories:
Veniturile Deutsche Post pot fi clasificate în trei categorii principale:
Price-regulated universal letter services (62 % of total revenue in the period 1990-2007)
Servicii poștale universale cu prețuri reglementate (62 % din veniturile totale în perioada 1990-2007)
The price-regulated letter services include all universal services that are provided on markets on which Deutsche Post has enjoyed a dominant market position, including those services that benefited from the grant of the exclusive right.
Serviciile poștale cu prețuri reglementate includ toate serviciile universale care sunt furnizate pe piețe în care Deutsche Post ocupa o poziție dominantă, inclusiv serviciile pentru care Deutsche Post deține un drept exclusiv.
Those services earned 62 % of Deutsche Post's total revenues in the period 1990-2007 [42].
Aceste servicii au generat 62 % din veniturile totale ale Deutsche Post în perioada 1990-2007 [42].
Non-price regulated universal services (26 % of total revenue in the period 1990-2007)
Servicii universale cu prețuri nereglementate (26 % din veniturile totale în perioada 1990-2007)
The universal parcel services have always been provided on markets open to competition, in which Deutsche Post has only held an average market share of 30 %.
Serviciile universale de coletărie au fost întotdeauna furnizate pe piețe deschise concurenței, unde Deutsche Post deținea o cotă medie de piață de 30 %.
In the period 1990-2007, the universal parcel services raised 15 % of Deutsche Post's total revenue.
În perioada 1990-2007, serviciile universale de coletărie au generat 15 % din veniturile totale ale Deutsche Post.
The non-price regulated universal letter services (e.g. catalogues, cross-border mail) achieved about 11 % of Deutsche Post's total revenue.
Serviciile universale de livrare a corespondenței cu prețuri nereglementate (de exemplu, cataloage, corespondență transfrontalieră) au produs aproximativ 11 % din veniturile totale ale Deutsche Post.
Non-price regulated commercial services (12 % of total revenue in the period 1990-2007)
Servicii comerciale cu prețuri nereglementate (12 % din veniturile totale în perioada 1990-2007)
Deutsche Post has used its post shop network not only for the distribution of postal services but also to sell products and services for Postbank AG and — to a lesser degree — for Deutsche Telekom.
Deutsche Post și-a folosit rețeaua de oficii poștale nu doar pentru distribuția de servicii poștale, ci și pentru a vinde produse și servicii pentru Postbank AG și – într-o mai mică măsură – pentru Deutsche Telekom.
Those commercial sales services achieved about 6 % of Deutsche Post's total revenues.
Aceste servicii comerciale au produs aproximativ 6 % din veniturile totale ale Deutsche Post.
The commercial parcel and letter services (e.g. addressed publications) account for about 4 % of Deutsche Post's total revenues.
Serviciile comerciale de coletărie și de livrare a corespondenței (de exemplu, pliante publicitare adresate) reprezintă aproximativ 4 % din veniturile totale ale Deutsche Post.
Finally, Deutsche Post provided a number of miscellaneous services, e.g. in its function as holding for international subsidiaries active in other businesses (e.g. DANZAS, DHL).
În sfârșit, Deutsche Post a furnizat o serie de servicii diverse, de exemplu, în calitatea sa de holding pentru filiale internaționale care își desfășoară activitatea în alte segmente de activitate (de exemplu, Danzas, DHL).
Those other commercial services achieved about 2 % of Deutsche Post's total revenues.
Aceste servicii comerciale au generat aproximativ 2 % din veniturile totale ale Deutsche Post.
Average revenue shares in the period 1990-2007 (based on nominal values)
Cotele medii ale veniturilor în perioada 1990-2007 (bazate pe valori nominale)
Deutsche Post Revenues 1990 - 2007(total 256 billion)
Veniturilor Deutsche Post în perioada 1990-2007 (total 256 mld. EUR)
Commercial sales services 6 %
Servicii comerciale de vănzări 6 %
Other commercial services 2 %
Servicii comerciale diverse 2 %
Universal regulated letter services 62 %
Servicii poștale universale reglementate 62 %
Commercial parcel services 1 %
Servicii comerciale de coletărie 1 %
Commercial letter services 3 %
Servicii poștale comerciale 3%
Universal parcel services 15 %
Servicii de coletărie universale 15 %
Universal non-regulated letter services 11 %
Servicii poștale universale ne reglementate 11 %
The WIK study only covers commercial services that were provided together with universal services by the legal entity DPAG and its predecessor POSTDIENST.
Studiul WIK vizează numai serviciile comerciale care erau furnizate împreună cu serviciile universale de societatea DPAG și predecesoarea sa, Postdienst.
Commercial services (e.g. the worldwide express operations of DHL) — which were provided by different legal entities within Deutsche Post World Net (hereafter referred to as DPWN) — were not investigated.
Serviciile comerciale (de exemplu, rețeaua mondială de curierat DHL) furnizate de diferitele entități juridice subordonate Deutsche Post World Net (denumită în continuare „DPWN”) nu au fost investigate.
The calculation of burdens in the 2009 regulatory accounts
Calculul sarcinilor în situațiile financiare din 2009
Unlike the regulatory accounts that Deutsche Post submitted to the regulator for the 2002, 2007 and 2011 Price cap decisions, the 2009 regulatory accounts — which have never been submitted to the Postal regulator — contain a significantly higher amount of burdens that Deutsche Post allocates to the price-regulated services.
Spre deosebire de situațiile financiare pe care Deutsche Post le-a transmis autorității de reglementare din sectorul poștal în scopul deciziilor de plafonare a prețurilor din 2002, 2007 și 2011, situațiile financiare din 2009 – care nu au fost prezentate niciodată autorității de reglementare – conțin un număr semnificativ mai ridicat de sarcini pe care Deutsche Post le alocă serviciilor cu prețuri reglementate.
Deutsche Post claims, based on the 2009 regulatory accounts, an average burden of EUR […] million for the period 1990-2006 compared to EUR […] million based on the 2002 regulatory accounts.
Pe baza situațiilor financiare din 2009, Deutsche Post invocă o sarcină medie de […] miliarde EUR pentru perioada cuprinsă între 1998 și 2006, comparativ cu […] miliarde EUR calculată pe baza situațiilor financiare din 2002.
Claimed universal service burdens with 2009 regulatory accounts compared to approved burdens with 2002 Price cap decision (annual average, million EUR nominal value)
Comparație între costurile invocate ale serviciului universal, bazate pe situațiile financiare din 2009, și costurile aprobate pe baza deciziei de plafonare a prețurilor din 2002 (medie anuală, valoare nominală exprimată în miliarde EUR)
While burden #2 on excess social costs and burden #4 on supplementary pension insurance do not differ significantly between the 2002 and 2009 regulatory accounts, burden #1 on excess wages has almost […].
În timp ce sarcina 2 (costuri suplimentare cu asigurările sociale) și sarcina 4 (asigurare de pensie suplimentară) nu diferă semnificativ între situațiile financiare din 2002 și din 2009, sarcina 1 (salarii suplimentare) se ridică la aproximativ […].
Unlike the 2002 regulatory accounts, Deutsche Post no longer uses the ETV wages as ‘competitive’ wage benchmark.
Spre deosebire de situația financiară din 2002, în prezent, Deutsche Post nu mai utilizează salariile ETV ca punct de referință „competitiv” privind salariile.
Instead it used the minimum wage for the postal sector based on a regulation issued by the Federal Ministry for Labour in 2007 (hereafter referred to as 2007 minimum wage).
În schimb, aceasta utilizează salariul minim pentru sectorul poștal, în temeiul unui regulament al Ministerului Federal al Muncii din 2007 (denumit în continuare „salariul minim”).
However, it has to be noted that that regulation was finally declared illegal by the Federal Administrative Court and never became legally effective.
Cu toate acestea, trebuie remarcat faptul că acest regulament a fost, în cele din urmă, declarat ilegal de către instanța administrativă federală și nu a devenit niciodată efectiv din punct de vedere juridic.
Furthermore, Deutsche Post claims with the 2009 regulatory accounts a new ‘infrastructure mail’ burden that shows the incremental costs of the sixth delivery day (e.g. on average EUR […] million per year).
Mai mult, în situațiile financiare din 2009, Deutsche Post invocă o nouă sarcină de „infrastructură poștală”, care acoperă costurile incrementale ale celei de a șasea zi de livrări (în medie, […] milioane EUR pe an).
The calculation is based on the counterfactual scenario that, without the universal service obligation, Deutsche Post would since 1990 have delivered mail on only five instead of six days.
Calculul se bazează pe scenariul ipotetic conform căruia, în lipsa obligației de serviciu universal, Deutsche Post ar fi livrat corespondență doar cinci zile, în loc de șase zile pe săptămână.
It is calculated based on the remuneration that Deutsche Post paid to third-party agents for sales services in 2007.
Aceasta este calculată pe baza remunerării pe care Deutsche Post a plătit-o terților pentru servicii de vânzare în 2007.
The profit margins in the 2009 regulatory accounts
Marjele de profit în situația financiară din 2009
The allocation of the burdens to the price-regulated universal letter services provides a significant relief for the non-price regulated services from costs that were incurred for them (e.g. wage and social costs).
Alocarea costurilor către serviciile universale de livrare a corespondenței cu prețuri reglementate reduce în mod semnificativ presiunea pe care unele costuri, precum salariile și contribuțiile de asigurări sociale, o exercită asupra serviciilor cu prețuri nereglementate.
That reallocation leads to significantly positive profit margins of [15 to 25 %] on sales for the commercial services and losses of almost [0 to 10 %] on sales for the price-regulated letter services.
Această realocare conduce la creșterea semnificativă a marjelor de profit, cu [15-25 %] în cazul vânzării de servicii comerciale, și la pierderi de aproape [0-10 %] în cazul vânzării de servicii de livrare a corespondenței cu prețuri reglementate.
While Deutsche Post shows in its annual accounts very high profits for its letter division (see also Section V.3), those profits are more than eaten up by the burdens that have been shifted from the non-price regulated to the price regulated services.
Deși Deutsche Post raportează, în situațiile sale financiare anuale, profituri foarte ridicate pentru divizia sa de corespondență (a se vedea, de asemenea, secțiunea V.3), aceste profituri sunt mai mult decât absorbite de sarcinile care au fost transferate de la serviciile cu prețuri nereglementate la cele cu prețuri reglementate.
Average returns on sales based on 2009 regulatory accounts
Venituri medii realizate din vânzări, pe baza situațiilor financiare din 2009
Profit benchmarking
Nivelul de referință al profitului
Deutsche Post's value chain: low-tech operations and low level of business risk
Lanțul valoric al Deutsche Post: operațiuni cu nivel scăzut de tehnologizare și risc comercial redus
An analysis of the value chain and the assumed business risks is indispensable to prepare the profit benchmarking and the evaluation of the cost allocation.
O analiză a lanțului valoric și a riscurilor comerciale aferente este indispensabilă în procesul de identificare a nivelului de referință a profitului și de evaluare a alocării costurilor.
Only if the function and risk characteristics are known is it possible to search for a set of ‘comparable’ companies and to calculate a benchmark for the reasonable profit which Deutsche Post shall earn.
Căutarea unui set de companii „comparabile” și calcularea unui nivel de referință al profitului rezonabil pe care îl anticipează Deutsche Post sunt posibile doar în cazul în care funcția și caracteristicile de risc sunt cunoscute.
The value chain of a low-tech business
Lanțul valoric al unei activități comerciale cu grad scăzut de tehnologizare
Deutsche Post's value chain can be divided into two main functions:
Lanțul valoric al Deutsche Post poate fi divizat în două funcții principale:
Nationwide delivery network for the distribution of letters and parcels,
rețeaua națională de livrare a corespondenței (scrisori și colete);
Nationwide network of post shops.
rețeaua națională de oficii poștale.
The logistics of a parcel and letter network is a low-tech business that does not involve large research or development efforts.
Logistica unei rețele de coletărie și corespondență constă într-o activitate comercială cu nivel redus de tehnologizare, care nu necesită eforturi majore de cercetare sau dezvoltare.
Thus all other operators in the industry work in a similar and standardised way.
Prin urmare, toți ceilalți operatori din industrie lucrează într-o manieră similară și standardizată.
Such activities are therefore often labelled as ‘routine’ functions.
Astfel de activități sunt, așadar, clasificate frecvent ca „funcții” de rutină.
The high degree of outsourcing that Deutsche Post undertakes to third parties also proves their routine nature.
Gradul ridicat de externalizare la care Deutsche Post se obligă față de terți confirmă încă o dată caracterul de rutină al acestora.
The same goes for the sales services that are performed through the nationwide shop network and have also increasingly been outsourced.
Același lucru este valabil și pentru serviciile de vânzări desfășurate prin intermediul rețelei naționale de oficii poștale, caracterizate, de asemenea, printr-un nivel tot mai ridicat de externalizare.
Apart from those routine functions, the main intangibles of Deutsche Post are the customer base, the brand name and the strong market position, especially in the letter markets.
Pe lângă aceste funcții de rutină, principalele active necorporale ale Deutsche Post constau în baza sa de clienți, denumirea mărcii și poziția solidă pe piață, în special în ceea ce privește piețele de livrare a corespondenței.
However, the WIK study considers that those intangibles are essentially not due to own efforts or investments by Deutsche Post but much more due to the historic exclusive rights.
Cu toate acestea, studiul WIK consideră că, în esență, aceste active necorporale nu sunt rezultatul eforturilor sau investițiilor proprii ale Deutsche Post, ci, mai degrabă, ale drepturilor sale exclusive istorice.
Deutsche Post did not have to invest heavily into marketing functions.
Deutsche Post nu a fost nevoită să investească masiv în funcții de comercializare.
Instead, it could rely on its legally guaranteed market position until 2007.
Dimpotrivă, s-a bazat, până în anul 2007, pe poziția sa de piață garantată prin lege.
Therefore, Deutsche Post should not be allowed any remuneration for those intangibles.
Prin urmare, Deutsche Post nu ar trebui să fie remunerată pentru aceste active necorporale.
Low risk due to public measures
Risc redus datorat măsurilor de stat
Deutsche Post was exposed to fewer risks both for regulated as well as non-regulated services than competitors for several reasons.
Deutsche Post au fost expusă la riscuri mai reduse decât concurenții săi, atât în privința serviciilor reglementate, cât și a celor nereglementate, din mai multe motive.
Firstly, Deutsche Post was protected by a legal monopoly until 2007 for its letter services.
În primul rând, până în anul 2007, Deutsche Post a fost protejată de un monopol legal pentru serviciile sale de livrare a corespondenței.
Furthermore, within the scope of regulated letter services, Deutsche Post benefited from a market share of 90 % and a non-existing or low level of competition.
De asemenea, în sfera serviciilor de corespondență reglementate, Deutsche Post a beneficiat de o cotă de piață de 90 % și de un nivel redus sau inexistent de concurență.
The regulated services accounted for almost two-thirds of Deutsche Post's revenues.
Serviciile cu prețuri reglementate au reprezentat aproape două treimi din veniturile Deutsche Post.
Secondly, the Postal regulator approved a price cap for regulated letter services.
În al doilea rând, autoritatea de reglementare din sectorul poștal a aprobat un plafon tarifar pentru serviciile reglementate de livrare a corespondenței.
That cap was set above the cost of an efficient undertaking, to allow, inter alia, for the compensation of allegedly excessive costs linked of non-price regulated services.
Plafonul a fost stabilit peste costurile unei întreprinderi eficiente din punct de vedere economic, pentru a permite, între altele, compensarea presupuselor costuri suplimentare asociate serviciilor cu prețuri nereglementate.
None of the competitors of DPAG enjoyed an exclusive right or a dominant position, which would have allowed him to cross-finance social costs.
Niciunul dintre concurenții DPAG nu beneficia de un drept exclusiv sau de o poziție dominantă care i-ar fi permis o subvenționare încrucișată a costurilor de asigurări sociale.
Therefore, the exclusive right respectively the dominant position not only led to a significant reduction of the business risks for the regulated services, but also for the non-price regulated universal and commercial services.
Prin urmare, dreptul exclusiv și poziția dominantă au condus la o reducere semnificativă a riscurilor comerciale, atât în privința serviciilor reglementate, cât și a serviciilor universale cu prețuri nereglementate și a serviciilor comerciale.
Thirdly, other public measures also significantly reduced the risk for both universal and commercial services: e.g. the public transfers hedged the losses of the early 1990s and the public guarantee allowed Deutsche Post to borrow at the rate of the Sovereign until 1995 despite its difficult financial situation in the early 1990s.
În al treilea rând, riscurile inerente serviciilor universale și comerciale au fost reduse și prin alte măsuri de stat. Plățile compensatorii de stat au absorbit pierderile de la începutul anilor 1990, iar garanția de stat a permis Deutsche Post să se împrumute la rata suverană până în 1995, în pofida situației financiare dificile în care se afla la începutul anilor 1990.