natgillin/translations-raw huggingface dataset:
the risks to these updated medium-term projections are tilted to the downside.
aceste previziuni actualizate pe termen mediu ar putea fi revizuite în sens negativ.
There is some positive risk, notably stemming from the continuation of better-than-expected revenue inflows into 2012 and 2013.
Veniturile ar putea depăși estimările în 2012 și 2013.
However, negative risks are expected to be higher than the offsetting positive risks.
Cu toate acestea, se estimează că evoluții negative vor fi mai pregnante decât evoluțiile pozitive.
according to the 2011 autumn forecast, gross public debt, given both the forecast deficit numbers and the exchange rate assumptions, is expected to increase again to nearly 77 % of GDP by 2013, following a temporary drop in 2011 due to the takeover of the private pension assets.
conform previziunilor din toamna anului 2011, se estimează, având în vedere atât valoarea anunțată a deficitului, cât și ipotezele legate de cursul de schimb, că datoria publică brută va crește din nou, la circa 77 % din PIB până în 2013, în urma unei scăderi temporare în 2011 datorită preluării activelor sistemelor de pensii private.
If the medium-term budgetary projections were updated only on the basis of new measures adopted after the cut-off date of the forecast, the projected 2012 debt ratio would be largely unchanged and improve only slightly in 2013.
Dacă proiecțiile bugetare pe termen mediu ar fi actualizate numai pe baza noilor măsuri adoptate după termenul limită stabilit pentru efectuarea previziunilor, ponderea estimată a datoriei pe 2012 ar rămâne în mare măsură neschimbată și ar cunoaște doar o ușoară ameliorare în 2013.
However, further possible revisions in the budgetary projections, taking into account most notably the increased yields, the end-2011 HUF/EUR exchange rate of 311 (which is around 12 % weaker than the technical assumption used in the 2011 autumn forecast), as well as the weaker macroeconomic environment, would lead to a debt ratio of around 80 % in 2011, after which it would stabilise at around 78,5 % in both 2012 and 2013, whereas the Council recommended that the gross debt ratio should be brought onto a firm downward trajectory.
Cu toate acestea, eventualele revizuiri ulterioare ale proiecțiilor bugetare, luând în considerare în special creșterea randamentelor, cursul de schimb HUF/EUR de 311 de la finele anului 2011 (care este cu aproximativ 12 % mai mic comparativ cu ipoteza tehnică utilizată în previziunile din toamna anului 2011), precum și mediul macroeconomic mai nefavorabil, ar conduce la o pondere a datoriei de aproximativ 80 % în 2011, după care s-ar stabiliza la aproximativ 78,5 % atât în 2012, cât și în 2013, în condițiile în care Consiliul a recomandat ca ponderea datoriei brute să se înscrie pe o traiectorie descendentă fermă.
The overall conclusion is while Hungary formally respects the 3 % of GDP reference value by 2011 this is not based on a structural and sustainable correction.
Concluzia generală este că, deși Ungaria respectă teoretic valoarea de referință de 3 % din PIB pentru 2011, acest rezultat nu se bazează pe o corecție structurală și sustenabilă.
The budget surplus in 2011 hinges upon substantial one-off revenues of over 10 % of GDP and is accompanied by a cumulative structural deterioration in 2010 and 2011 of 2,75 % of GDP compared to a recommended cumulative fiscal improvement of 0,5 % of GDP.
Excedentul bugetar înregistrat în 2011 are la bază venituri one-off semnificative de peste 10 % din PIB și este însoțit de o deteriorare structurală globală de 2,75 % din PIB în 2010 și 2011, comparativ cu recomandarea privind o îmbunătățire globală a finanțelor publice de 0,5 % din PIB.
Moreover, the authorities are implementing substantial structural measures in 2012 reducing the structural deficit to 2,6 % of GDP; the 3 % of GDP reference value is again only respected thanks to one-off measures of close to 1 % of GDP.
În plus, autoritățile implementează măsuri structurale substanțiale în 2012 de reducere a deficitului structural la 2,6 % din PIB; valoarea de referință de 3 % din PIB este din nou respectată doar datorită măsurilor one-off de aproximativ 1 % din PIB.
Overall, this supports the conclusion that the response by the Hungarian authorities to the Council recommendation of 7 July 2009 adopted in accordance with Article 104(7) TEC has been insufficient,
În linii generale, aceasta indică faptul că reacția autorităților maghiare la Recomandarea Consiliului din 7 iulie 2009 adoptată în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din TEC a fost insuficientă,
Hungary has not taken effective action in response to the Council recommendation of 7 July 2009 in accordance with Article 104(7) TEC within the period laid down in that recommendation.
Ungaria nu a întreprins acțiuni eficiente ca răspuns la Recomandarea Consiliului din 7 iulie 2009 în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din TCE în termenul prevăzut de recomandarea menționată.
This Decision is addressed to Hungary.
Prezenta decizie se adresează Ungariei.
OJ L 389, 30.12.2004, p. 27.
JO L 389, 30.12.2004, p. 27.
All EDP-related documents for Hungary can be found at the following website: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/index_en.htm
Toate documentele privind PDE pentru Ungaria pot fi consultate la următoarea adresă: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/index_en.htm.
OJ L 110, 30.4.2005, p. 42.
JO L 110, 30.4.2005, p. 42.
OJ L 314, 30.11.2005, p. 18.
JO L 314, 30.11.2005, p. 18.
On 5 July 2004 the Council, upon a recommendation from the Commission, recommended in accordance with Article 104(7) TEC that the Hungarian authorities take action in a medium-term framework in order to bring the deficit below 3 % of GDP by 2008.
La 5 iulie 2004, pe baza unei recomandări din partea Comisiei, Consiliul a recomandat în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din TCE ca autoritățile maghiare să ia măsuri pe termen mediu pentru a reduce deficitul sub 3 % din PIB până în 2008.
By Decision 2005/348/EC [4] taken on 18 January 2005 the Council, in accordance with Article 104(8) TEC, established that Hungary had not taken effective action in response to the Council recommendation.
Prin Decizia 2005/348/CE [4] adoptatăla 18 ianuarie 2005, în conformitate cu articolul 104 alineatul (8) din TCE, Consiliul a stabilit că Ungaria nu a luat măsuri eficiente ca răspuns la recomandările Consiliului.
Accordingly, on 10 October 2006, upon a recommendation from the Commission, the Council adopted a third recommendation in accordance with Article 104(7) TEC to Hungary, postponing the deadline for the correction of the excessive deficit until 2009.
În consecință, la 10 octombrie 2006, la recomandarea Comisiei, Consiliul a adoptat o a treia recomandare pentru Ungaria, în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din TCE, prin care se amâna termenul pentru corectarea deficitului excesiv până în 2009.
On 7 July 2009, the Council in its recommendation adopted in accordance with Article 104(7) TEC concluded that the Hungarian authorities could be considered to have taken effective action in response to the recommendations from October 2006.
La 7 iulie 2009, Consiliul, în recomandarea sa adoptată în temeiul articolului 104 alineatul (7) din TCE, a concluzionat că se poate considera că autoritățile maghiare au întreprins acțiuni eficiente ca răspuns la recomandările din octombrie 2006.
With respect to the background of the severe downturn in the context of the economic and financial crisis, in the same recommendation the Council issued a revised version of the third recommendation pursuant to Article 104(7) TEC.
În contextul recesiunii puternice survenite pe fondul crizei economice și financiare, în aceeași recomandare, Consiliul a emis o versiune revizuită a celei de a treia recomandări în temeiul articolului 104 alineatul (7) din TCE.
The Council recommendation of 7 July 2009 called on the Hungarian authorities to put an end to the excessive deficit situation by 2011 at the latest.
Prin Recomandarea din 7 iulie 2009, Consiliul a invitat autoritățile maghiare să pună capăt situației de deficit excesiv până cel târziu în 2011.
Inter alia, Hungary was recommended: (i) to limit the deterioration of the fiscal position in 2009 by ensuring a rigorous implementation of the adopted and announced corrective measures to respect the target of 3,9 % of GDP; (ii) starting from 2010, to implement rigorously the necessary consolidation measures to ensure a continued reduction of the structural deficit and a renewed decline of the headline deficit, with an increased reliance on structural measures, in view of warranting a lasting improvement of public finances; (iii) to spell out and adopt in a timely manner the consolidation measures necessary to achieve the correction of the excessive deficit by 2011; (iv) to ensure a cumulative 0,5 % of GDP fiscal effort over 2010 and 2011; and (v) to ensure that the government gross debt ratio was brought onto a firm downward trajectory.
Între altele, Ungariei i se recomanda (i) să limiteze deteriorarea poziției bugetare în 2009 prin asigurarea unei implementări riguroase a măsurilor de corectare adoptate și anunțate în vederea respectării țintei de 3,9 % din PIB; (ii) începând cu 2010, să implementeze riguros măsurile de consolidare necesare pentru a asigura reducerea continuă a deficitului structural și o nouă reducere a deficitului global, recurgând mai mult la măsuri structurale, pentru a garanta îmbunătățirea durabilă a finanțelor publice; (iii) să se definească și să se adopte în timp util măsurile de consolidare necesare pentru a corecta deficitul excesiv până în 2011; (iv) să asigure un efort bugetar cumulat de 0,5 % din PIB în 2010 și 2011; (v) să se asigure că nivelul datoriei publice brute se înscrie pe o traiectorie descendentă fermă.
On 27 January 2010 the Commission adopted a Communication to the Council [6] concluding that, based on information available at the time, Hungary had taken effective action in response to the Council recommendation of 7 July 2009.
La 27 ianuarie 2010, Comisia a adoptat o comunicare către Consiliu [6] care concluzionează că, pe baza informațiilor disponibile la momentul respectiv, Ungaria a întreprins acțiuni eficiente ca răspuns la recomandările Consiliului din 7 iulie 2009.
The Commission arrived at its conclusion by taking into account, in particular, consolidation measures of 1,5 % of GDP to meet the 2009 deficit target of 3,9 % of GDP, structural reforms in the pension and the social benefit system supporting the achievement of the 2010 deficit target of 3,8 % of GDP, and progress regarding the implementation of the new fiscal framework, but at the same time, the Commission gave an alert about considerable risks.
Comisia a ajuns la această concluzie având în vedere în special măsurile de consolidare de 1,5 % din PIB, vizând îndeplinirea obiectivului de deficit public pentru 2009 de 3,9 % din PIB, reformele structurale în sectorul pensiilor și al asigurărilor sociale, în sprijinul obiectivului de atingere a unui deficit de 3,8 % din PIB pentru 2010, precum și progresele înregistrate în punerea în aplicare a noului cadru bugetar, dar în același timp Comisia a lansat un avertisment cu privire la riscurile considerabile.
in 2010 the actual budget deficit exceeded the target by 0,4 % of GDP while economic growth was stronger in 2010 than foreseen by the Commission services’ 2009 spring forecast, which had served as the basis for the Council recommendations of 7 July 2009.
în 2010, deficitul bugetar efectiv a depășit ținta cu 0,4 % din PIB, în timp ce creșterea economică a fost mai puternică decât se estimase în previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2009, care au servit drept bază pentru recomandările Consiliului din 7 iulie 2009.
In 2011, the general government balance is expected (both by the government and the Commission services’ 2011 autumn forecast – ‘2011 autumn forecast’) to turn into surplus, but only thanks to one-off revenues of 9,75 % of GDP linked to the transfer of the pension assets from the private pension schemes to the state pillar and of 0,9 % of GDP from sectoral levies (on telecom, energy, retail and financial sectors).
În 2011, se estimează (atât de către guvern, cât și în previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2011 – denumite în continuare „previziunile din toamna anului 2011”) că soldul bugetului general va prezenta un excedent, însă numai datorită veniturilor one-off de 9,75 % din PIB aferente transferului activelor sistemelor de pensii private către sistemul de stat și veniturilor de 0,9 % din PIB provenind din taxe sectoriale (în sectorul telecomunicațiilor, sectorul energetic, al comerțului cu amănuntul și în sectorul financiar).
As to the structural deficit, it deteriorated by 1,5 % in 2010 and by 1,25 % in 2011, a cumulative 2,75 % of GDP, contrary to the Council recommendation of 7 July 2009 that recommended to ensure, at least, a cumulative 0,5 % of GDP fiscal effort over these 2 years as needed to correct the deficit by the 2011 deadline in a sustainable manner.
În ceea ce privește deficitul structural, aceasta s-a deteriorat cu 1,5 % în 2010 și cu 1,25 % în 2011, în total cu 2,75 % din PIB, în ciuda recomandării Consiliului din 7 iulie 2009 de a asigura un efort bugetar cumulat de cel puțin 0,5 % din PIB în acești doi ani, efort bugetar necesar pentru corectarea deficitului într-un mod sustenabil înainte de termenul din 2011.
This structural deterioration is a reflection of the fact that tax cuts amounting to over 2 % of GDP were not sufficiently compensated by structural measures;
Această deteriorare structurală reflectă faptul că reducerile fiscale de peste 2 % din PIB nu au fost suficient compensate prin măsuri structurale;
regarding 2012, the draft budget targets a deficit of 2,5 % of GDP in line with the 2011 update of the Convergence Programme.
în ceea ce privește anul 2012, proiectul de buget are ca obiectiv un deficit de 2,5 % din PIB, în concordanță cu actualizarea din 2011 a programului de convergență.
In order to achieve this, the budget proposal contains several measures, altogether amounting to close to 4 % of GDP according to the authorities, while setting aside 0,7 % of GDP as an extraordinary reserve buffer.
Pentru a realiza acest obiectiv, propunerea de buget conține o serie de măsuri care se ridică, în total, la aproape 4 % din PIB potrivit autorităților, în paralel cu crearea unei rezerve extraordinare de 0,7 % din PIB.
In particular, interest rates for all maturities have increased, the exchange rate has weakened, and the medium-term economic outlook seems to have worsened since the 2011 autumn forecast was published on 10 November 2011.
În mod concret, ratele dobânzilor au crescut indiferent de scadență, cursul de schimb a scăzut, iar perspectivele economice pe termen mediu par să se fi înrăutățit după publicarea, în data de 10 noiembrie 2011, a previziunilor de toamnă.
Overall, if these factors were taken into account, the deficit projections in both 2012 and 2013 would be further increased by 0,5 % of GDP, leading to deficits of just above 3 % of GDP and 3,75 % of GDP, respectively;
În ansamblu, dacă aceste elemente ar fi luate în considerare, estimările privind deficitul atât pentru 2012, cât și pentru 2013 ar fi majorate cu încă 0,5 % din PIB, ducând la cifre ale deficitului de peste 3 % din PIB, respectiv 3,75 % din PIB;
Finally, in 2013, the deficit (at 3,25 % of GDP) is expected to surpass the 3 % GDP deficit threshold again even after taking into account additional measures announced since the 2011 autumn forecast.
În fine, în 2013, se preconizează că deficitul (de 3,25 % din PIB) va depăși din nou valoarea de referință a deficitului de 3 % din PIB, chiar și după luarea în considerare a măsurilor suplimentare anunțate după publicarea previziunilor din toamna anului 2011.
The higher deficit in 2013 is mainly linked to the fact that temporary one-off revenues are being phased out as planned, while not all planned structural reforms are sufficiently specified.
Valoarea mai mare a deficitului pentru 2013 este legată în principal de faptul că veniturile one-off temporare sunt eliminate treptat după cum se prevăzuse, în timp ce nu toate reformele structurale planificate sunt suficient detaliate.
on the measure C 35/10 (ex N 302/10) which Denmark is planning to implement in the form of duties for online gambling in the Danish Gaming Duties Act
privind măsura C 35/10 (ex N 302/10) pe care Danemarca intenționează să o pună în aplicare sub forma taxelor pentru jocurile de noroc online în cadrul Legii daneze privind taxele pentru jocurile de noroc
Having regard to the Agreement on the European Economic Area, and in particular Article 62(1)(a) thereof,
având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special, articolul 62 alineatul (1) litera (a),
Having called on interested parties to submit their comments pursuant to those provisions [1] and having regard to their comments,
după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile conform dispozițiilor menționate [1] și ținând seama de observațiile acestora,
The Danish authorities provided the requested information by letter dated 20 October 2010.
Autoritățile daneze au comunicat informațiile solicitate prin scrisoarea din 20 octombrie 2010.
The Commission also received two separate complaints with regard to the proposed Gaming Duties Act.
Comisia a primit, de asemenea, două plângeri distincte cu privire la propunerea de Lege privind taxele pentru jocurile de noroc.
The Danish authorities submitted their comments in their letter of 20 October 2010.
Autoritățile și-au comunicat observațiile în scrisoarea din 20 octombrie 2010.
A meeting with the Danish authorities to discuss the notification and the two complaints referred to above took place in Brussels on 10 November 2010.
La 10 noiembrie 2010, la Bruxelles, a avut loc o reuniune cu autoritățile daneze pentru a pune în discuție notificarea și cele două plângeri menționate anterior.
By decision of 14 December 2010, the Commission informed Denmark that it had decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) TFEU in respect of the notified measure.
Prin decizia din 14 decembrie 2010, Comisia a informat Danemarca că a hotărât să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din TFUE cu privire la măsura notificată.
The Commission decision to initiate the procedure (hereinafter the ‘initiating decision’) was published in the Official Journal of the European Union [4].
Decizia Comisiei de a iniția procedura (numită în continuare „decizia de inițiere a procedurii”) a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene [4].
The Commission invited interested parties to submit comments.
Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile.
The Danish authorities submitted their observations on the initiating decision by letter of 14 January 2011.
Autoritățile daneze și-au prezentat observațiile privind decizia de inițiere în scrisoarea din 14 ianuarie 2011.
The Commission received Denmark’s comments by letter dated 14 April 2011.
Comisia a primit observațiile autorităților daneze în scrisoarea din 14 aprilie 2011.
Following the initiation of infringement proceedings and the sending of a reasoned opinion on 23 March 2007 concerning obstacles to the free movement of sports betting services in Denmark [6], the Danish government had decided to reform the national legislation on gambling and betting services and to replace the existing monopoly regime with a regulated and partially liberalised one.
După inițierea procedurii privind încălcarea dreptului UE și trimiterea unui aviz motivat la 23 martie 2007 privind obstacolele existente în calea liberei circulații a serviciilor de pariuri sportive în Danemarca [6], guvernul danez a hotărât să reformeze legislația națională privind serviciile de jocuri de noroc și de pariuri și să înlocuiască regimul de monopol existent cu un regim reglementat și parțial liberalizat.
The liberalisation was considered necessary, inter alia, to comply with EU law and to respond to the threat posed by illegal online gambling services provided by gaming service providers located in other jurisdictions.
Liberalizarea a fost considerată necesară, inter alia, pentru a respecta dispozițiile legislației UE și pentru a soluționa problema serviciilor de jocuri de noroc online ilegale, oferite de furnizori de servicii de jocuri de noroc aflați în alte jurisdicții.
The notified Gaming Duties Act is part of a set of Acts introduced to liberalise the gambling sector [7].
Legea notificată privind taxele pentru jocurile de noroc face parte dintr-o serie de legi introduse în vederea liberalizării sectorului jocurilor de noroc [7].
Under the terms of Article 1 of the Gaming Act, the overall objective of this new law reform for gambling services is:
Conform dispozițiilor articolului 1 din Legea privind jocurile de noroc, obiectivul general al acestei noi reforme legislative a serviciilor de jocuri de noroc vizează:
to keep gambling consumption at a moderate level,
menținerea consumului de jocuri de noroc la un nivel moderat;
to protect young persons and other vulnerable persons from exploitation or from becoming addicted to gambling,
protejarea tinerilor și a altor persoane vulnerabile împotriva exploatării sau a dependenței de jocurile de noroc;
to protect gamblers by ensuring that gambling is supplied in a reasonable, reliable and transparent manner, and
protejarea jucătorilor prin asigurarea unei furnizări rezonabile, fiabile și transparente a serviciilor de jocuri de noroc și
to ensure public order and prevent gambling being used for criminal purposes.
asigurarea ordinii publice și prevenirea utilizării jocurilor de noroc în scopuri infracționale.
Under the Gaming Act, ‘supplying or arranging gambling requires a licence unless this Act or other legislation provides otherwise’.
În temeiul Legii privind jocurile de noroc, „pentru furnizarea sau organizarea jocurilor de noroc este necesară o licență, cu excepția cazului în care prezenta lege sau o altă lege prevede altfel”.
In addition, the provision or arranging of gambling is subject to the payment of duty (Article 1 of the Gaming Duties Act).
În plus, furnizarea sau organizarea jocurilor de noroc face obiectul plății unei taxe (articolul 1 din Legea privind jocurile de noroc).
Article 5 of the Gaming Act defines gaming as covering the following activities: (i) lotteries, (ii) combination gambling, and (iii) betting.
Articolul 5 din Legea privind jocurile de noroc stipulează că jocurile de noroc cuprind următoarele activități: (a) loterii; (b) jocuri de noroc combinate; și (c) pariuri.
Combination gambling refers to ‘activities where a participant has a chance to win a prize, and where the likelihood of winning depends on a combination of skill and chance’.
Jocurile de noroc combinate sunt „activități în cadrul cărora un participant are posibilitatea de a câștiga un premiu, iar probabilitatea câștigului depinde de o combinație între aptitudini și noroc”.
Combination gambling thus includes games that are often offered by casinos, such as roulette, poker, baccarat, blackjack, and gaming machines offering cash winnings.
Acestea includ, astfel, jocuri oferite adesea de cazinouri, precum ruletă, poker, baccarat, blackjack și mașini de joc care oferă câștiguri în numerar.
Article 5 of the Gaming Act defines online gambling as ‘gambling entered into between a player and a gambling provider using remote communication’.
Articolul 5 din Legea privind jocurile de noroc definește jocurile de noroc online ca fiind „jocuri de noroc la care participă un jucător și un furnizor de jocuri de noroc prin comunicarea la distanță”.
The same provision defines land-based gambling as ‘gambling that is entered into by a player and a gambling supplier, or the suppliers’ agent, meeting physically’.
Tot aici sunt definite jocurile de noroc clasice ca fiind „jocuri de noroc la care participă un jucător și un furnizor de jocuri de noroc sau reprezentantul furnizorului prin prezența fizică”.