natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The precise amount of the advantage with respect to the acquisition price paid corresponds to the net discounted value of the tax burden reduction provided by the amortisation that is deductible throughout the amortisation period following the acquisition.
Valoarea precisă a avantajului în ceea ce privește prețul de achiziție plătit corespunde cu valoarea netă actualizată a reducerii sarcinii fiscale oferite de amortizare, care este deductibilă pe parcursul perioadei de amortizare în urma achiziției.
It is therefore contingent on the company tax rate in the corresponding years and the discount interest rate applicable.
Prin urmare, aceasta este condiționată de rata de impozitare a întreprinderii în anii corespunzători și de rata aplicabilă a dobânzii actualizate.
If the acquired shareholdings are resold, part of this advantage would be recouped via capital gains tax.
În cazul în care titlurile de participare achiziționate sunt revândute, o parte din avantaj ar fi recuperat prin intermediul impozitului pe câștigul din capital.
In effect, by allowing the amortisation of financial goodwill, if the foreign shareholding in question is resold, the amount deducted would lead to an increase in the capital gains charged at the time of sale.
Într-adevăr, permițând amortizarea fondului comercial financiar, în cazul în care titlul de participare străin în cauză este revândut, suma dedusă ar conduce la majorarea câștigului din capital perceput în momentul vânzării.
However, in the event of these uncertain circumstances, the advantage would not disappear completely since taxation at a later stage does not take the liquidity cost into account.
Cu toate acestea, în cazul acestor circumstanțe nesigure, avantajul nu ar dispărea în totalitate, întrucât impozitarea într-o etapă ulterioară nu ține cont de costul de lichiditate.
As rightly pointed out by the two parties, from an economic point of view, the amount of the advantage is at least similar to that of an interest-free credit line that allows up to twenty annual withdrawals of a 20th of the financial goodwill for as long as the shareholdings are held on the taxpayer’s books.
Astfel cum subliniază în mod îndreptățit cele două părți, din punct de vedere economic, valoarea avantajului este cel puțin similară cu cea a unei linii de credit fără dobândă care permite până la douăzeci de retrageri anuale ale celei de-a douăzecea părți din fondul comercial financiar atât timp cât titlurile de participare sunt înscrise în registrele contabile ale contribuabilului.
Taking a hypothetical example, already mentioned by the Commission in the initiating Decision, a shareholding acquired in 2002 would yield an advantage corresponding to 20,6 % of the amount of financial goodwill, assuming a discount interest rate of 5 % [71] and considering the existing structure of corporate tax rates until 2022 as currently set by Act No 35/2006 [72].
Luând un exemplu ipotetic, deja menționat de Comisie în decizia de inițiere, un titlu de participare achiziționat în 2002 ar genera un avantaj care corespunde cu 20,6 % din valoarea fondului comercial financiar, dacă se presupune o rată actualizată a dobânzii de 5 % [71] și având în vedere structura existentă a ratelor impozitelor pentru societățile comerciale până în anul 2022 în conformitate cu dispozițiile actuale ale Legii nr. 35/2006 [72].
The third parties have not contested these figures.
Părțile terțe nu au contestat aceste cifre.
If the acquired shareholdings were resold, the advantage would correspond to the interest that would have been charged to the taxpayer for a credit line with the characteristics described in the previous recital.
În cazul revânzării titlurilor de participare achiziționate, avantajul ar corespunde dobânzii care ar fi fost percepute contribuabilului pentru o linie de credit cu caracteristicile descrise în considerentul anterior.
Lastly, the Commission cannot accept the views of the Spanish authorities and the 30 interested parties that the final beneficiary of the measure at issue would be the seller of the foreign shareholding since it would receive a higher price.
În cele din urmă, Comisia nu poate accepta opiniile autorităților spaniole și ale celor treizeci de părți interesate potrivit cărora beneficiarul final al măsurii în cauză ar fi vânzătorul titlului de participare străin deoarece ar primi un preț mai ridicat.
First, there is no mechanism guaranteeing that the advantage is passed on in full to the seller.
În primul rând, nu există un mecanism care să garanteze că avantajul este transferat pe deplin vânzătorului.
Second, the acquisition price results from a series of different elements, not just from the measure at issue.
În al doilea rând, prețul de achiziție provine dintr-o serie de elemente diferite, nu numai din măsura în cauză.
Third, in the hypothetical situation that an economic advantage were transferred to the seller, as a result of the measure at issue the acquirer would increase its acquisition price, which is of the upmost importance in the case of a competitive acquisition transaction.
În al treilea rând, în situația ipotetică a transferării unui avantaj economic către vânzător, ca urmare a măsurii în cauză cumpărătorul își va majora prețul de achiziție, ceea ce are o importanță fundamentală în cazul unei tranzacții competitive de achiziționare.
Therefore, the Commission must conclude that, in any event, the measure at issue provides an advantage at the moment of the acquisition of foreign shareholdings.
Prin urmare, Comisia este nevoită să concluzioneze că, în orice caz, măsura în cauză oferă un avantaj în momentul achiziționării de titluri de participare străine.
Justification of the measure by the logic of the Spanish tax system
Justificarea măsurii prin logica sistemului fiscal spaniol
The Commission considers that, under the settled case-law of the Court [73], measures introducing a differentiation between undertakings do not constitute State aid where that differentiation arises from the nature or the overall structure of the system of charges of which they are part.
Comisia consideră că, în temeiul jurisprudenței consacrate a Curții [73], măsurile de introducere a unei diferențieri între întreprinderi nu constituie ajutor de stat atunci când diferențierea respectivă provine din natura structurii globale a sistemului de taxe din care fac parte.
This justification based on the nature or overall structure of the tax system reflects the consistency of a specific tax measure with the internal logic of the tax system in general.
Această justificare bazată pe natura sau structura globală a sistemului fiscal reflectă consecvența unei anumite măsuri fiscale cu logica internă a sistemului fiscal în general.
In this regard, the Commission considers, firstly, that the Spanish authorities have not demonstrated that the effect of the measure at issue would be to eliminate double taxation.
În această privință, Comisia consideră, în primul rând, că autoritățile spaniole nu au dovedit că efectul măsurii în cauză ar fi eliminarea dublei impozitări.
The scheme does not in fact establish any conditions for proving that the seller has been effectively taxed on the gain derived from the transfer of the shareholding, even though such a condition is imposed for amortising the goodwill arising from a business combination [74].
De fapt, schema nu stabilește nicio condiție care să dovedească faptul că vânzătorul a fost impozitat în mod efectiv pentru câștigul obținut din transferul titlului de participare, chiar dacă o astfel de condiție este impusă pentru amortizarea fondului comercial care survine în urma unei combinări de întreprinderi [74].
It should be underlined that although the Spanish authorities claim not to be competent to exercise control over a foreign seller carrying out operations abroad, the Commission notes that this condition is required for the application of other Spanish tax provisions [75] but not for the measure at issue.
Trebuie subliniat că, deși autoritățile spaniole pretind că nu au competența de a exercita control asupra unui vânzător străin care desfășoară operațiuni în străinătate, Comisia observă că această condiție este necesară pentru aplicarea altor dispoziții fiscale spaniole [75], dar nu pentru măsura în cauză.
Secondly, the contested measure does not constitute a mechanism to avoid double taxation of future dividends that would be taxed upon realisation of future profits and should not be taxed twice when distributed to the company that holds a significant shareholding for whose acquisition financial goodwill was paid.
În al doilea rând, măsura contestată nu constituie un mecanism de evitare a dublei impozitări a dividendelor viitoare care ar fi impozitate la realizarea de profituri viitoare și nu ar trebui impozitate de două ori atunci când sunt repartizate întreprinderii care deține un titlu de participare semnificativ pentru a cărei achiziție a fost plătit fondul comercial financiar.
In fact, the contested measure creates no relation between the dividends received and the deduction enjoyed as a result of the measure.
De fapt, măsura contestată nu creează nicio legătură între dividendele primite și deducerea de care se bucură întreprinderea ca urmare a măsurii.
On the contrary, the dividends received from a significant shareholding already benefit from both the exemption provided for by Article 21 TRLIS and the direct tax neutrality provided for by Article 32 TRLIS to avoid international double taxation.
Dimpotrivă, dividendele primite dintr-un titlu de participare semnificativ beneficiază deja atât de scutirea prevăzută la articolul 21 din TRLIS, cât și de neutralitatea impozitării directe prevăzute la articolul 32 din TRLIS pentru a evita dubla impozitare la nivel internațional.
In this connection, the amortisation of financial goodwill results in an additional advantage in respect of the acquisition of significant shareholdings in foreign companies.
În această privință, amortizarea fondului comercial financiar produce un avantaj suplimentar în ceea ce privește achiziționarea de titluri de participare semnificative în întreprinderile străine.
Thirdly, the Spanish authorities have not demonstrated that the measure at issue would be an extension of the impairment rules which presuppose that there is objective evidence of losses based on a detailed and objective calculation that is not required by the measure at issue.
În al treilea rând, autoritățile spaniole nu au dovedit că măsura în cauză ar constitui o prelungire a normelor privind deprecierea, care presupun că există o dovadă obiectivă a pierderilor, bazată pe o calculare detaliată și obiectivă care nu este impusă de măsura în cauză.
Fourthly, the Commission notes that the financial goodwill deriving from the acquisition of Spanish shareholdings cannot be amortised whereas the financial goodwill of foreign companies can be amortised under certain conditions.
În al patrulea rând, Comisia observă că fondul comercial financiar care decurge din achiziționarea titlurilor de participare spaniole nu poate fi amortizat, în timp ce fondul comercial financiar al întreprinderilor străine poate fi amortizat în anumite condiții.
Different tax treatment of the financial goodwill of foreign as opposed to domestic companies is a differentiation introduced by the measure at issue which is neither necessary nor proportionate in terms of the logic of the tax system.
Tratamentul fiscal diferit al fondului comercial financiar al întreprinderilor străine față de cele naționale reprezintă o diferențiere introdusă de măsura în cauză care nu este nici necesară, nici proporționată în ceea ce privește logica sistemului fiscal.
In fact, the Commission considers that it is disproportionate for the scheme at hand to impose substantially different nominal and effective taxation on companies in comparable situations just because some of them are involved in investment opportunities abroad.
De fapt, Comisia consideră că este disproporționat ca schema în cauză să impună o impozitare nominală și efectivă considerabil diferită pentru întreprinderi în situații comparabile doar pentru că unele dintre acestea efectuează investiții în străinătate.
Finally, the Spanish authorities also argue that the measure at issue is justified by the neutrality principle that must be applied in the corporate tax context [77].
În cele din urmă, autoritățile spaniole susțin, de asemenea, că măsura în cauză este justificată de principiul neutralității care trebuie aplicat în contextul impozitării societăților comerciale [77].
Indeed, the explanatory memorandum to the Corporate Tax Act [78] in force when the measure at issue was introduced made clear reference to this principle.
Într-adevăr, expunerea de motive din Legea privind impozitul pe profit [78] în vigoare în momentul introducerii măsurii în cauză a făcut clară trimiterea la acest principiu.
In this connection, the Commission notes that the ‘competitiveness principle’ [79] invoked by the Spanish authorities, who expressly refer to ‘an increase in exports’, also drives this reform.
În această privință, Comisia subliniază că „principiul competitivității” [79] invocat de autoritățile spaniole, care se referă în mod explicit la „o creștere a exporturilor”, stimulează, de asemenea, această reformă.
In this context, it should be recalled that according to previous Commission Decisions [80], it is disproportionate to grant a different effective taxation to companies in comparable situations just because they are involved in export-related activities or pursue investment opportunities abroad.
În acest context, trebuie reamintit că, în conformitate cu deciziile anterioare ale Comisiei [80], este disproporționat să se acorde o impozitare efectivă diferită întreprinderilor aflate în situații comparabile doar pentru că desfășoară activități de export sau efectuează investiții în străinătate.
In addition, the Commission recalls that as the Court stated [81]‘… whilst the principles of equal tax treatment and equal tax burden certainly form part of the basis of the Spanish tax system, they do not require that taxpayers in different situations be accorded the same treatment …’.
În plus, Comisia reamintește că, în conformitate cu afirmația Curții, [81]„… în timp ce principiile tratamentului fiscal egal și sarcinii fiscale egale stau, fără îndoială, la baza sistemului fiscal spaniol, acestea nu le impun contribuabililor în situații diferite să primească același tratament…”.
In the light of the above, the Commission considers that the neutrality principle cannot justify the measure at issue.
În lumina celor menționate anterior, Comisia consideră că principiul neutralității nu poate justifica măsura în cauză.
Indeed, as also highlighted by the two parties, the fact that the acquisition of a 5 % minority shareholding benefits from the measure at issue demonstrates that the measure would include certain situations that bear no real similarity.
Într-adevăr, astfel cum subliniază și cele două părți, faptul că achiziționarea unui titlu minoritar de participare de 5 % beneficiază de măsura în cauză denotă că aceasta ar cuprinde anumite situații care nu prezintă similarități reale.
In this way it could be said that, under the reference system, situations which are both factually and legally different are treated in an identical manner.
Astfel, se poate afirma că, în cadrul sistemului de referință, situațiile diferite de fapt și de drept sunt tratate în mod identic.
The Commission therefore considers that the neutrality principle cannot be invoked to justify the measure at issue.
Prin urmare, Comisia consideră că principiul neutralității nu poate fi invocat pentru a justifica măsura în cauză.
In the light of recitals 107 to 113, the Commission concludes that the selective advantage character of the tax scheme in question is not justified by the nature of the tax system.
În lumina considerentelor 107 și 113, Comisia concluzionează că avantajul selectiv al schemei fiscale în cauză nu este justificat de natura sistemului fiscal.
Therefore, the contested measure must be considered to include a discriminatory element, in the form of a limitation regarding the country in which the transaction benefiting from the tax advantage takes place [82] — and this discrimination is not justified by the logic of the Spanish tax system.
Prin urmare, trebuie să se considere că măsura contestată include un element discriminatoriu, sub forma unei limitări privind țara în care se desfășoară tranzacția care beneficiază de avantajul fiscal [82] – iar această discriminare nu este justificată de logica sistemului fiscal spaniol.
Additional reasoning: analysis of the measure at issue under a reference system consisting of the treatment of goodwill in transactions with third countries
Raționament suplimentar: analiza măsurii în cauză în temeiul unui sistem de referință care constă în tratamentul fondului comercial în tranzacții cu țări terțe
The Spanish authorities have explained that the objective of the measure at issue is to avoid a difference of tax treatment between, on the one hand, an acquisition immediately followed by a business combination and, on the other hand, a share acquisition without business combination.
Autoritățile spaniole au explicat că obiectivul măsurii în cauză este evitarea unei diferențe de tratament fiscal între, pe de o parte, o achiziție urmată imediat de o combinare de întreprinderi și, pe de altă parte, o achiziție de acțiuni fără o combinare de întreprinderi.
On this basis, the scope of the contested scheme would be limited to the acquisition of significant shareholdings in a company non-resident in Spain because some obstacles would make it more difficult to perform a cross-border business combination than a local one [83].
Pe această bază, domeniul de aplicare a schemei contestate s-ar limita la achiziționarea de titluri de participare semnificative într-o întreprindere care nu are sediul în Spania deoarece anumite obstacole ar îngreuna mai mult realizarea unei combinări de întreprinderi transfrontaliere decât în cazul uneia locale [83].
As a result of these barriers, Spanish taxpayers investing abroad would be placed, legally and factually, in a different situation from those investing in Spain.
Ca urmare a acestor bariere, contribuabilii spanioli care investesc în străinătate s-ar situa, de fapt și de drept, într-o situație diferită față de cei care investesc în Spania.
Indeed, the Spanish authorities state that [84]: ‘In summary, the mere differential nature of certain tax measures does not necessarily imply that they are State aid, since these measures also need to be examined to see whether they are necessary or functional as regards the efficiency of the tax system, as stated in the Commission Notice.
Într-adevăr, autoritățile spaniole susțin că [84]: „Pe scurt, simpla natură diferențiată a anumitor măsuri fiscale nu presupune neapărat că acestea reprezintă ajutor de stat, întrucât aceste măsuri trebuie, de asemenea, să fie examinate pentru a stabili dacă sunt necesare sau funcționale în ceea ce privește eficiența sistemului fiscal, în conformitate cu Comunicarea Comisiei.
Hence the Spanish tax system envisages different tax schemes for objectively different situations, as is the case for acquisitions of shareholdings in foreign companies as against acquisitions in Spanish companies (impossible to perform merger operations, risk management, etc.) with a view to achieving the tax neutrality imposed by Spanish domestic legislation and by Community law itself, and ensuring that the logic of the Spanish tax system is consistent and efficient’.
Prin urmare, sistemul fiscal spaniol prevede scheme fiscale diferite pentru situații diferite la nivel obiectiv, ca în cazul achizițiilor de titluri de participare în întreprinderile străine spre deosebire de achizițiile în întreprinderile spaniole (este imposibilă efectuarea de operațiuni de fuziune sau de gestionare a riscului etc.) în vederea obținerii neutralității fiscale impuse de legislația spaniolă internă și de legislația comunitară însăși, și asigurând consecvența și eficiența logicii sistemului fiscal spaniol”.
According to the Spanish authorities, providing a specific fiscal treatment for cross-border shareholding acquisitions would be necessary to ensure the neutrality of the Spanish tax system and to avoid Spanish shareholding acquisitions being treated more favourably.
Potrivit autorităților spaniole, oferirea unui anumit tratament fiscal achizițiilor de titluri de participare transfrontaliere ar fi necesară pentru a asigura neutralitatea sistemului fiscal spaniol și pentru a evita tratarea mai favorabilă a achizițiilor de titluri de participare spaniole.
Therefore, the Spanish authorities and the 30 interested parties consider that the correct reference framework for the assessment of the measure at issue would be the tax treatment of the goodwill for foreign acquisitions.
Pin urmare, potrivit autorităților spaniole și celor treizeci de părți interesate, cadrul corect de referință pentru evaluarea măsurii în cauză ar fi tratamentul fiscal al fondului comercial pentru achizițiile străine.
Although the Commission considers that under the present procedure the Spanish authorities and the 30 interested parties have provided insufficient evidence to justify different tax treatment of Spanish shareholding transactions and transactions between companies established in the Community (as described in recitals 92 to 96), the Commission cannot a priori completely exclude this differentiation as regards transactions concerning third countries.
Deși Comisia consideră că în cadrul actualei proceduri, autoritățile spaniole și cele treizeci de părți interesate nu au furnizat dovezi suficiente care să justifice tratamentul fiscal diferit al tranzacțiilor de achiziționare de titluri de participare spaniole și al celor dintre întreprinderile cu sediul în cadrul Comunității (după cum se descrie în considerentele 92-96), Comisia nu poate exclude complet a priori această diferențiere în ceea ce privește tranzacțiile care implică țări terțe.
Indeed, outside the Community, legal barriers to cross-border business combinations may persist, which would place cross-border transactions in a different legal and factual situation from intra-Community transactions.
Într-adevăr, în afara Comunității, barierele juridice în calea combinărilor transfrontaliere de întreprinderi pot persista, ceea ce ar încadra tranzacțiile transfrontaliere într-o situație de fapt și de drept diferită de tranzacțiile intracomunitare.
As a result, extra-Community acquisitions that could have led to the tax amortisation of goodwill — as in the case of a majority shareholding — may be excluded from this tax advantage because it is impossible to perform business combinations.
Ca urmare, achizițiile extracomunitare care ar fi putut conduce la amortizarea fiscală a fondului comercial – ca în cazul unui titlu de participare majoritar – pot fi excluse de la a beneficia de acest avantaj fiscal deoarece efectuarea de combinări de întreprinderi este imposibilă.
Amortisation of financial goodwill for these transactions, which fall outside the Community factual and legal framework, may be necessary to ensure tax neutrality.
Amortizarea fondului comercial financiar pentru aceste tranzacții, care nu intră sub incidența cadrului de fapt și de drept comunitar, poate fi necesară pentru a asigura neutralitatea fiscală.
As the measure at issue now stands, it allows the tax amortisation of financial goodwill to arise separately, including in cases where the beneficiary acquires a 5 % shareholding, and therefore the measure at issue could constitute a derogation from the reference system, even if this were defined as in recital 117.
Conform măsurii actuale în cauză, aceasta permite amortizarea fiscală a fondului comercial financiar care survine separat, inclusiv în cazuri în care beneficiarul achiziționează un titlu de participare de 5 % și, prin urmare, măsura în cauză ar putea constitui o derogare de la sistemul de referință, chiar dacă aceasta ar fi definită ca în considerentul 117.