natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The extension fee was stipulated for each of the 5 years of the extension period by using the mining fee of 12 %, which was in force at the time, and a multiplier (‘c’) ranging between 1,020 and 1,050, resulting in the extension fees listed below in Table 1 [21].
Taxa pentru prelungire a fost prevăzută pentru fiecare dintre cei cinci ani ai perioadei de prelungire prin utilizarea taxei de exploatare minieră de 12 %, în vigoare la momentul respectiv, și a unui coeficient („c”) cuprins între 1,020 și 1,050, taxele de prelungire rezultate fiind cele enumerate mai jos în tabelul 1 [21].
The extension fee was stipulated for the 5 years of the extension period.
Taxa pentru prelungirea dreptului de exploatare minieră a fost prevăzută pentru cei cinci ani ai perioadei de prelungire.
Where the fields were actually put into operation, the stipulated fee had to be applied to the remainder of the 15-year period as the mining fee for the fields covered by the extension [22].
În cazurile în care terenurile erau efectiv în exploatare, taxa stipulată trebuia aplicată pentru restul perioadei de cincisprezece ani ca taxă de exploatare minieră pentru terenurile care fac obiectul prelungirii [22].
Fees stipulated by the extension agreement
Taxele prevăzute în acordul de prelungire
Original fee × c
Taxa inițială × c
Extension fee for idle fields/Increased fee extended to all fields
Taxa de prelungire pentru terenurile care nu sunt în exploatare/Taxa majorată extinsă la toate terenurile
Fixed mining fee The parties also explicitly agreed that the stipulated mining fee would remain applicable for the entire duration of the contract (i.e. until 2020), regardless of any amendments to the Mining Act [24].
Taxa fixă de exploatare minieră De asemenea, părțile au convenit în mod explicit ca taxa de exploatare minieră prevăzută să fie valabilă pentru întreaga durată a contractului (adică până în 2020), indiferent de modificările la Legea minelor [24].
One-off payment Since the extension of the mining right had been requested for more than five fields, a one-off payment of HUF 20 billion [25] was also laid down in the agreement [26].
Plata unică Având în vedere faptul că prelungirea dreptului de exploatare minieră fusese solicitat pentru mai mult de cinci terenuri, în acord [25] s-a prevăzut și o plată unică în valoare de 20 de miliarde HUF [26].
Termination clause The agreement stipulated that it could not be modified unilaterally (but only with the agreement of both parties).
Clauza de reziliere Acordul prevedea faptul că nu putea fi modificat în mod unilateral (ci doar cu consimțământul ambelor părți).
It could be terminated by one of the parties only in the event of a change of ownership in MOL (at least 25 % of shares).
Oricare dintre părți poate rezilia acordul doar în cazul unei modificări a acționariatului MOL (cel puțin 25 % din acțiuni).
By decision of 23 December 2005, the Mining Authority extended MOL’s mining rights for the requested twelve fields and extended the increased fee to apply to all fields of the company.
Prin hotărârea din 23 decembrie 2005, Autoritatea pentru minerit a prelungit drepturile de exploatare minieră ale MOL pentru cele douăsprezece terenuri solicitate și a extins aplicarea taxei majorate la toate terenurile deținute de societate.
Amendments of the Mining Act as regards the mining fee for mining rights granted by authorisation
Modificări la Legea minelor în ceea ce privește taxa de exploatare minieră pentru drepturile de explotare minieră acordate prin autorizare
An amendment [27] to the Mining Act that took effect on 8 January 2008 [28] (hereinafter ‘the 2008 amendment’) raised the mining fee considerably for certain categories of hydrocarbons.
O modificare [27] la Legea minelor, care a intrat în vigoare la 8 ianuarie 2008 [28] (denumită în continuare „modificarea din 2008”) a majorat în mod considerabil taxa de exploatare minieră pentru anumite categorii de hidrocarburi.
The mining fee for other types of minerals was not affected by this amendment.
Taxa de exploatare minieră pentru alte tipuri de minereuri nu a fost afectată de această modificare.
Section 5 of the amending Act provided for a differentiated mining fee depending on: (i) the date on which the mining field was put into operation; (ii) the quantity of hydrocarbons extracted, and (iii) the crude oil price at the time.
În cadrul secțiunii 5 din legea de modificare se prevede o taxă de exploatare minieră diferențiată în funcție de: (i) data la care câmpul minier a fost dat în exploatare; (ii) cantitatea de hidrocarburi extrasă și (iii) prețul țițeiului la data respectivă.
A 30 % mining fee was stipulated for fields put into production between 1 January 1998 and 1 January 2008,
S-a prevăzut o taxă de exploatare minieră de 30 % pentru terenurile date în exploatare între 1 ianuarie 1998 și 1 ianuarie 2008.
For fields put into operation after 1 January 2008, differentiated rates apply (12 %, 20 % or 30 %) depending on the quantity of hydrocarbons extracted,
În cazul terenurilor date în exploatare după 1 ianuarie 2008, se aplică niveluri diferențiate (12 %, 20 % sau 30 %), în funcție de cantitatea de hidrocarburi extrasă.
For mines put into production before 1 January 1998, the factor ‘J’ is used, its minimum value being set at 30 %.
În cazul minelor date în exploatare înainte de 1 ianuarie 1998, se utilizează factorul „J”, valoarea sa minimă fiind stabilită la 30 %.
Moreover, all these rates are subject to a surcharge depending on the crude oil price: + 3 % if the crude oil price is over 80 USD/bbl or + 6 % if it is over 90 USD/bbl (hereinafter ‘Brent Clause’).
Mai mult, toate aceste niveluri fac obiectul unei suprataxe în funcție de prețul țițeiului: + 3 % în cazul în care prețul țițeiului depășește 80 USD/bbl sau + 6 % în cazul în care depășește 90 USD/bbl (denumită în continuare „clauza Brent”).
There are special rates applicable to, for example, difficult extracting conditions (12 %) and high inert gas (8 %).
Există niveluri speciale care se aplică, de exemplu, în cazul unor condiții dificile de extracție (12 %) și al gazului inert (8 %).
These mining rates were in force between 8 January 2008 and 23 January 2009 and applied to all mining companies working on mining sites under authorisation, including those which received authorisation before January 2008, from the entry into force of the amendments to the Mining Act.
Aceste niveluri pentru exploatarea minieră au fost în vigoare între 8 ianuarie 2008 și 23 ianuarie 2009 și s-au aplicat în cazul tuturor societăților miniere care execută activități pe siturile miniere în baza autorizării, inclusiv în cazul celor care au primit autorizare înainte de ianuarie 2008, de la intrarea în vigoare a modificărilor la Legea minelor.
A new amendment to the Mining Act entered into force on 23 January 2009 (after the Commission’s decision to open the formal investigation procedure), reducing the mining fee for fields put into production between 1 January 1998 and 1 January 2008 back to 12 % (while maintaining the ‘Brent Clause’) [29].
O nouă modificare la Legea minelor a intrat în vigoare la 23 ianuarie 2009 (după decizia Comisiei de demarare a procedurii oficiale de investigare), care reduce taxa de exploatare minieră pentru terenurile aflate în exploatare între 1 ianuarie 1998 și 1 ianuarie 2008 înapoi la 12 % (concomitent cu menținerea „clauzei Brent”) [29].
The applicable mining fee for other types of fields remained the same as in the Mining Act applicable in 2008.
Taxa de exploatare minieră aplicabilă pentru celelalte tipuri de terenuri a rămas identică cu cea din Legea minelor aplicabilă în 2008.
Table 2 summarises the applicable mining fees under the authorisation regime according to the different versions of the Mining Act.
În tabelul 2 se prezintă, pe scurt, taxele de exploatare minieră aplicabile în regim de autorizare, în funcție de versiunile diferite ale Legii minelor.
Summary of the applicable mining fees in the authorisation regime under the Mining Act
Prezentare, pe scurt, a taxelor de exploatare minieră aplicabile în regim de autorizare, în baza Legii minelor
‘J’ is to be calculated according to a formula based on historical gas prices, extracted quantity and value; see recital 11.
„J” se calculează în funcție de o formulă care se bazează pe prețurile istorice ale gazelor, cantitatea extrasă și valoarea acesteia, a se vedea considerentul 11.
Fee applicable up until 2008
Taxa aplicabilă până în 2008
Fee applicable in 2008
Taxa aplicabilă în 2008
Fee applicable from 23 January 2009
Taxa aplicabilă din 23 ianuarie 2009
Production started before 1 January 1998
Producția a început înainte de 1 ianuarie 1998
(at least 12 %)
(cel puțin 12 %)
(at least 30 %, + 3 % or 6 % Brent Clause)
(cel puțin 30 %, + 3 % sau 6 % clauza Brent)
Production started between 1 January 1998 and 1 January 2008
Producția a început între 1 ianuarie 1998 și 1 ianuarie 2008
(+ 3 % or 6 % Brent Clause)
(+ 3 % sau 6 % clauza Brent)
Production started after 1 January 2008
Producția a început după 1 ianuarie 2008
Gas fields with an annual production of less than 300m m3
Terenuri cu gaze cu o producție anuală de mai puțin de 300 de milioane m3
Oil fields with an annual production of less than 50 kt
Terenuri petrolifere cu o producție anuală de mai puțin 50 kt
Gas fields with annual production between 300-500m m3
Terenuri cu gaze cu o producție anuală între 300-500 de milioane m3
Oil fields with an annual production between 50-200 kt
Terenuri petrolifere cu o producție anuală între 50-200 kt
Gas fields with an annual production above 500m m3
Terenuri cu gaze cu o producție anuală peste 500 de milioane m3
Oil fields with an annual production above 200 kt
Terenuri petrolifere cu o producție anuală peste 200 kt
Hydrocarbons with special mining conditions
Hidrocarburi cu condiții speciale de extracție minieră
High inert gas
Gaz natural cu concentrație mare de gaz inert
The alleged state aid measure under scrutiny is the 22 December 2005 extension agreement between MOL and the Hungarian State, which allowed the company a certain degree of exemption from the increased mining fee on hydrocarbon extraction stipulated in a subsequent amendment to the Hungarian Mining Act.
Măsura presupusă de ajutor de stat în discuție este acordul de prelungire din 22 decembrie 2005 dintre MOL și statul ungar, care a permis societății un anumit nivel de scutiri de la plata taxei majorate de exploatare minieră în ceea ce privește extracția hidrocarburilor, prevăzută printr-o modificare ulterioară a Legii minelor din Ungaria.
Given the way the agreement and the subsequent amendment were designed, the Commission regards them as part of the same measure (the measure) and the opening decision assessed their joint impact.
Având în vedere modul în care acordul și modificarea ulterioară au fost elaborate, Comisia le consideră ca parte a aceleiași măsuri („măsura”), iar decizia de inițiere a evaluat impactul lor comun.
In its preliminary assessment the Commission took the view that the measure constituted state aid within the meaning of Article 107(1) TFEU and could not see any grounds on which it could be compatible with the internal market, since no derogation seemed to be applicable.
În evaluarea sa preliminară, Comisia a fost de părere că măsura a reprezentat ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) TFUE și nu a considerat că există motive în baza cărora aceasta să fie compatibilă cu piața internă, deoarece nicio derogare nu părea a fi aplicabilă.
Further details can be found in the opening decision, which is to be taken as an integral part of this Decision.
În decizia de inițiere, care trebuie considerată parte integrantă a prezentei decizii, se găsesc detalii suplimentare.
V. COMMENTS FROM HUNGARY
V. OBSERVAȚII DIN PARTEA UNGARIEI
Hungary’s main arguments with regard to the cumulative criteria defining state aid include: (i) the absence of selectivity and (ii) the absence of any advantage to the alleged beneficiary.
Principalele argumente ale Ungariei în ceea ce privește criteriile cumulative care definesc ajutorul de stat includ: (i) absența selectivității și (ii) absența oricărui avantaj ale presupusului beneficiar.
As regards selectivity, the Hungarian authorities basically argue that the measure is not selective, because by concluding the extension agreement MOL became subject to another regime different from the authorisation regime.
În ceea ce privește selectivitatea, autoritățile ungare susțin în principiu că măsura nu este selectivă, din cauza faptului că, prin semnarea acordului de prelungire, MOL s-a subordonat unui alt regim, diferit de regimul de autorizare.
In the first place, Hungary confirms that there is a difference between the concession and the authorisation regimes, emphasising that in the case of a concession the mining company can, in its concession bid, offer a higher fee than stated in the tender notice, whereas under the authorisation regime the fee is stipulated by the Mining Act.
În primul rând Ungaria confirmă existența unei diferențe între regimurile de concesiune și autorizare, accentuând faptul că, în cazul concesiunii, societatea minieră poate, în oferta de concesiune, oferi o taxă mai mare decât cea menționată în anunțul de participare la licitație, pe când în cazul regimului de autorizare, taxa este prevăzută în Legea minelor.
Hungary further argues that alongside these two regimes there was a need for a new ‘quasi-concessionary’ solution, laying down the mining fee in an individual contract outside the concession system.
În plus, Ungaria susține că, pe lângă aceste două regimuri, exista nevoia unei soluții „semiconcesiune”, prin care să se precizeze taxa de exploatare minieră într-un contract individual, în afara sistemului de concesiune.
In Hungary’s view the extension agreement under Section 26/A(5) of the Mining Act can be seen as an appropriate legal basis for such a ‘quasi-concessionary’ solution, effectively taking the mining right out of the authorisation regime and placing it on a contractual basis.
În opinia Ungariei, acordul de prelungire în baza secțiunii 26/A(5) din Legea minelor poate fi considerat a reprezenta temeiul juridic adecvat pentru o astfel de soluție „semiconcesiune”, prin scoaterea efectivă a dreptului de exploatare minieră de sub regimul de autorizare și plasarea acestuia într-un regim contractual.
Hungary adds that the extension agreement stems directly from the logic of the Mining Act.
Ungaria adaugă că acordul de prelungire este urmarea directă a prevederilor din Legea minelor.
According to Hungary, fixing the mining fee for the duration of the extension agreement is a natural element of the agreement referred to in Section 26/A(5) of the Mining Act and the extension could not have been concluded on different terms.
În conformitate cu declarațiile Ungariei, fixarea taxei de exploatare minieră pe durata acordului de prelungire reprezintă un element natural al acordului la care se face referire în cadrul secțiunii 26/A(5) din Legea minelor, iar prelungirea nu ar fi putut fi convenită în alte condiții.
Moreover, all other mining companies could expect the same, so there was no preferential treatment for MOL.
Mai mult, toate celelalte societăți miniere s-ar putea aștepta la același lucru, prin urmare nu a existat un tratament preferențial pentru MOL.
Specifically, Section 20(11) of the Mining Act stipulates that the mining fee is the fee as laid down in: (i) the concession agreement; (ii) the Mining Act, or (iii) the extension agreement.
Mai exact, în cadrul secțiunii 20(11) din Legea minelor se prevede că taxa de exploatare minieră este cea specificată în: (i) acordul de concesiune; (ii) Legea minelor sau (iii) acordul de prelungire.
Thus, the Hungarian authorities argue that the Mining Act explicitly allows for the fee under an extension agreement to stay unchanged, even in the event of changes in the legislation.
În acest fel, autoritățile ungare susțin că Legea minelor permite în mod explicit ca taxa să rămână neschimbată în cazul unui acord de prelungire, chiar și în eventualitatea unor modificări legislative.
In the view of the Hungarian authorities this is clearly stated in the Mining Act, i.e. in Section 26/A(5), which stipulates that the increased fee is maximum 1,2 times the original mining fee [30].
În opinia autorităților ungare, acest lucru este clar precizat în Legea minelor, adică în secțiunea 26/A(5) care prevede că taxa majorată este de maxim 1,2 ori mai mare decât taxa inițială de exploatare minieră [30].
Therefore, Hungary argues, the Hungarian Act precludes application of any higher fee.
Prin urmare, susține Ungaria, legea respectivă interzice aplicarea unei taxe majorate.
As regards the claimed lack of advantage, Hungary explains that mineral resources are the property of the State and they pass into private ownership through mining by companies holding a mining right acquired against payment.
În ceea ce privește pretinsa lipsă de avantaje, Ungaria explică faptul că resursele minerale se află în proprietatea statului și, prin exploatare minieră, trec în proprietatea privată a societăților care dețin un drept de exploatare minieră dobândit prin plata unei taxe.
Hungary cites the Ryanair judgment as an analogy and insists that this particular activity of the State is comparable to that of a market operator, even if the State acts in the role of a public authority [31].
Ungaria citează decizia în cazul Ryanair pentru analogie și insistă că această activitate a statului este comparabilă cu cea a unui operator de pe piață, chiar dacă statul acționează în rolul de autoritate publică [31].
Hungary denies that the mining fee is a kind of tax, defining it as the price paid for the extraction of the minerals, or the State’s share.
Ungaria respinge faptul că taxa de exploatare minieră este un fel de impozit, definind-o ca prețul plătit pentru extracția minereurilor sau ca partea care-i revine statului.
Hungary stresses that the fact that the fee is set by law is not decisive grounds for concluding that it is a type of tax.
Ungaria subliniază faptul că stabilirea taxei în conformitate cu legea nu reprezintă o motivație decisivă pentru a conchide că este un fel de impozit.
Moreover, Hungary also explains that the three different payment obligations under the extension agreement (i.e. the extension fee, the increased mining fee extended to all fields and the one-off payment) which stem from the relevant provisions of the Mining Act should not be viewed as compensation for the State’s renouncing income to which it is entitled in any event.
Mai mult, Ungaria explică, de asemenea, că cele trei obligații diferite de plată în baza acordului de prelungire (adică taxa de prelungire, taxa majorată de exploatare minieră extinsă la toate terenurile și plata unică) care decurg din prevederile corespunzătoare din Legea minelor nu ar trebui considerate drept compensație pentru venitul la care statul renunță și la care are dreptul, în orice caz.
According to Hungary, from the point of view of the State these payments may be regarded as additional income, in exchange for which the State renounces its right to put the fields up for tender under the concessionary regime, bearing in mind the associated risks and potential revenue.
Ungaria susține că, din punctul de vedere al statului, aceste plăți pot fi considerate venit suplimentar, în schimbul căruia statul renunță la dreptul său de a scoate aceste terenuri la licitație în baza regimului de concesiune, ținându-se cont de riscurile asociate și de veniturile potențiale.
Hungary emphasises that following the disputed amendment of the Mining Act no other market participant has actually had to pay a higher mining fee than MOL, since there were no competitors falling into the categories with higher mining fees in the relevant period.
Ungaria subliniază că, urmare a modificării disputate a legii minelor, nici un alt participant de pe piață nu a fost nevoit să plătească efectiv o taxă de exploatare minieră mai mare decât cea plătită de MOL, deoarece nu au existat concurenți care să se încadreze în categoriile cu taxe de exploatare minieră mai mari în perioada respectivă de timp.
MOL’s yearly mining fee payments (actual and hypothetical)
Plățile anuale ale taxei de exploatare minieră efectuate de MOL (reale și ipotetice)
The figures are based on data provided by the Hungarian authorities.
Cifrele se bazează pe datele transmise de autoritățile ungare.
(in HUF millions)
(milioane HUF)
Payment item
Articol de plată
Actual: under the extension agreement
Real: în baza acordului de prelungire
Hypothetical: under the Mining Act in force
Ipotetic: în baza Legii minelor în vigoare
Net present value of the difference in 2009
Valoarea netă din prezent a diferenței din 2009
One-off payment [32]
Plata unică [32]
Extension fee [33]
Taxa de prelungire [33]
Mining fee [34]
Taxa de exploatare minieră [34]
Extension fee
Taxa de prelungire
Mining fee
Taxa de exploatare minieră
GRAND TOTAL
TOTAL GENERAL
Furthermore, Hungary argues that as a result of the extension agreement, over the years and taking into account all the components in the agreement, including the extension fee and the one-off payment, MOL actually paid more in absolute terms to the State than it would have paid without the extension agreement, i.e. under the Mining Act.
Mai mult, Ungaria susține că, urmare a acordului de prelungire, pe parcursul anilor și luându-se în considerare toate componentele din acord, inclusiv taxa de prelungire și plata unică, MOL a plătit de fapt statului în termeni absoluți mai mult decât ar fi plătit în absența acordului de prelungire, adică în baza Legii minelor.
The actual payments made by MOL compared to the hypothetical ones are shown in Table 3 above.
Plățile reale realizate de MOL în comparație cu cele ipotetice sunt prezentate în tabelul 3 de mai sus.
The figures were provided by the Hungarian authorities.
Cifrele au fost transmise de autoritățile ungare.
In Hungary’s view, mining companies have a legitimate expectation as regards the predictability of the mining fee, which therefore should be stable over time.
În opinia Ungariei, societățile miniere au așteptări legitime în legătură cu predictibilitatea taxei de exploatare minieră care, prin urmare ar trebui să fie stabilă în timp.
This was the thinking behind the amendment to the Mining Act, since, although the mining fee changed, there was not actually any mining company whose mining fee changed as a result of the amendment.
Acesta a fost raționamentul care a stat la baza Legii minelor, deoarece, cu toate că a existat o modificare a taxei de exploatarea minieră, nu a existat nicio societatea minieră a cărei taxă să se fi schimbat ca urmare a modificării.
According to Hungary, the amendments to the Mining Act might suggest that the State could change the mining fee in respect of fields already in operation.
În conformitate cu cele susținute de Ungaria, modificările la Legea minelor ar putea sugera că statul ar putea modifica taxa de exploatare minieră în ceea ce privește terenurile aflate deja în exploatare.
The 2008 amendment, however, was the result of a compromise in the course of the negotiations preceding the adoption of the Mining Act.
Cu toate acestea, modificarea din 2008 a fost rezultatul unui compromis la care s-a ajuns pe parcursul negocierilor care au precedat adoptarea Legii minelor.
Thus, it was implicitly accepted that there were legitimate expectations.
Prin urmare, s-a acceptat în mod implicit că au existat niște așteptări legitime.
Consequently, a mining company can legitimately expect that the State will not increase any of these fees unilaterally.
În consecință, așteptarea legitimă a unei societăți miniere este ca statul să nu majoreze aceste taxe în mod unilateral.
Hungary concludes that the system of the Mining Act and its specific provisions entail that mining fees remain unchanged during the whole duration of the contract.
Ungaria concluzionează că sistemul din Legea minelor și prevederile specifice ale acestuia impun ca taxele de exploatare minieră să rămână neschimbate pe durata întregii perioade a contractului
Finally, the Hungarian authorities explain that the ‘termination clause’ is based on reasons of national security.
În sfârșit, autoritățile ungare explică faptul că această „clauză de reziliere” se bazează pe motive care țin de securitatea națională.