natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission’s statement that the beneficiaries are undertakings active in various economic sectors reinforces the Hungarian view that the measure is not selective.
Afirmația Comisiei potrivit căreia beneficiarii sunt întreprinderi active în diferite sectoare economice susține opinia Ungariei potrivit căreia măsura nu este selectivă.
In each sector of the Hungarian economy there are undertakings (overall more than thousand) that apply the measure.
În fiecare sector al economiei maghiare există întreprinderi (în total, peste o mie) care aplică măsura.
The measure is applied also in sectors where typically multinational or large enterprises are not present (e.g. agriculture, education, catering).
Aceasta se aplică și în sectoare în care de obicei nu sunt prezente întreprinderi multinaționale sau mari (de exemplu agricultură, educație, servicii de catering).
The Hungarian authorities point out that it cannot consider a measure to be selective if its application is not possible under the same terms for each taxpayer.
Autoritățile maghiare subliniază că nu se poate considera că o măsură este selectivă dacă aplicarea acesteia nu este posibilă în aceleași condiții pentru fiecare contribuabil.
From the point of view of the application of the measure, only companies belonging to groups are in a factually and legally comparable situation.
Din punct de vedere al aplicării măsurii, numai întreprinderile care aparțin unor grupuri se află într-o situație comparabilă din punct de vedere factual și juridic.
The fact that the measure necessarily has to be applied by undertakings which have at least one affiliated company seems to render the measure selective.
Faptul că măsura trebuie numaidecât aplicată de întreprinderile care au cel puțin o întreprindere afiliată pare să contribuie la caracterul selectiv al măsurii.
However, the Hungarian authorities argue that a company providing intra-group loans is not in a comparable situation with a company providing loans to independent parties.
Cu toate acestea, autoritățile maghiare susțin că o întreprindere care acordă împrumuturi intragrup nu se află într-o situație comparabilă cu o întreprindere care acordă împrumuturi unor părți independente.
The latter activity may only be pursued by an authorised financial institution as laid down in the Hungarian Act on credit institutions in line with the Banking Directive [13].
Activitatea din urmă poate fi exercitată numai de o instituție financiară autorizată astfel cum prevede Legea maghiară privind instituțiile de credit, în conformitate cu directiva bancară [13].
Companies that finance third parties as their main activity cannot be compared to companies providing intra-group financing in order to optimally distribute liquidity within a group.
Întreprinderile care au ca domeniu principal de activitate finanțarea terților nu pot fi comparate cu întreprinderile care acordă finanțare intragrup pentru a distribui în mod optim lichiditățile în cadrul unui grup.
Hungary refers to the Commission’s 27th Report on Competition Policy of 1997 [14], which makes reference to a Dutch measure that reduced the payroll tax levied on employers engaged in research and development.
Ungaria face trimitere la al 27-lea Raport al Comisiei privind politica în domeniul concurenței din 1997 [14], care se referă la o măsură olandeză de reducere a impozitului pe numărul de salariați impus angajatorilor în domeniul cercetării și dezvoltării.
The measure was not qualified as State aid, since it was not confined to a certain region, sector or undertaking and was provided on the basis of objective criteria.
Măsura nu a fost calificată drept ajutor de stat, întrucât nu s-a limitat la o anumită regiune, la un anumit sector sau la o anumită întreprindere și a fost acordată pe baza unor criterii obiective.
De jure exceptions
Excepții de drept
The Hungarian authorities consider that most general tax rules have exceptions from their scope of application which are based on economic policy considerations and are in line with the nature and general structure of the tax system.
Autoritățile maghiare consideră că majoritatea normelor fiscale generale cuprind excepții de la domeniul de aplicare, bazate pe considerente de politică economică și sunt în conformitate cu natura și structura generală a sistemului fiscal.
As to the exception concerning small companies, the Hungarian authorities note that (1) small companies typically do not provide intra-group financing, (2) the extension of the measure to them would require high administrative costs disproportionate to the potential advantages that they could effectively achieve, (3) the Hungarian Act on Corporate Tax provides for several tax benefits specifically designed for small companies.
În ceea ce privește excepția privind întreprinderile mici, autoritățile maghiare constată că 1. întreprinderile mici nu acordă de obicei finanțare intragrup; 2. extinderea măsurii pentru a le include pe acestea ar necesita costuri administrative ridicate, disproporționate față de avantajele potențiale pe care le-ar putea aduce în mod efectiv; 3. Legea maghiară privind impozitul pe profit prevede o serie de beneficii fiscale concepute special pentru întreprinderile mici.
Hungary refers to the GIL case [15], where the Court supported the logic that different taxpayers can be treated on a different legal basis of the tax law.
Ungaria face trimitere la cauza GIL [15], în care Curtea a susținut logica potrivit căreia diferiți contribuabili pot fi tratați diferit conform unui temei juridic diferit al legislației fiscale.
As regards the financial sector, Hungary further states that it did not intend to promote intra-group financing.
În ceea ce privește sectorul financiar, Ungaria afirmă în continuare că nu a intenționat să promoveze finanțarea intragrup.
Despite economic difficulties in Hungary, the companies concerned have operated with considerable profits, and the Hungarian government imposed special taxes on them rather than supporting them.
În pofida dificultăților economice din Ungaria, întreprinderile în cauză s-au bucurat de profituri considerabile, iar guvernul maghiar le-a impus impozite speciale în loc să le susțină.
In addition, these companies have special tax status, financial and accounting rules.
În plus, aceste întreprinderi au un statut fiscal special, norme financiare și contabile speciale.
In this regard, the Hungarian authorities also refer to paragraph 27 of the Commission notice on the application of the State aid rules to measures relating to direct business taxation [16]: ‘Specific provisions that do not contain discretionary elements, allowing for example tax to be determined on a fixed basis (for example, in the agriculture or fisheries sectors), may be justified by the nature and general scheme of the system where, for example, they take account of specific accounting requirements or of the importance of land in assets which are specific to certain sectors; such provisions do not therefore constitute State aid (…)’.
În această privință, autoritățile maghiare fac trimitere și la punctul 27 din comunicarea Comisiei privind aplicarea normelor privind ajutorul de stat în cazul măsurilor referitoare la impozitarea directă a activităților economice [16]: „Dispozițiile specifice care nu conțin elemente discreționare care permit, de exemplu, ca impozitul să fie calculat pe o bază fixă (de exemplu, în sectorul agricol și sectorul pescuitului), pot fi justificate de natura și contextul general al sistemului în cazul în care se ține seama,de exemplu de cerințele contabile specifice sau de importanța terenului în activele specifice anumitor sectoare; asemenea dispoziții nu constituie, în consecință, ajutor de stat […].”
The Hungarian Government considers that extending the measure to financial service providers, insurance companies, investment companies and venture capital companies would precisely have constituted de facto selectivity as, given the special status of financial services providers (their activities typically/almost exclusively involve loan transactions performed using external resources), they would have obtained disproportionately large benefits in applying the measure.
Guvernul maghiar consideră că extinderea măsurii la furnizori de servicii financiare, companii de asigurări, societăți de investiții și societăți cu capital de risc ar fi reprezentat tocmai o selectivitate de facto, întrucât, având în vedere statutul special al furnizorilor de servicii financiare (activitățile acestora implică de obicei/aproape exclusiv operațiuni de împrumuturi derulate prin utilizarea de resurse externe), aceștia ar fi obținut avantaje disproporționat de mari la aplicarea măsurii.
Intra-group character
Caracterul intragrup
As stated above, given the regulatory restrictions, non-financial firms may apply the measure only in relation to affiliated companies, since only authorised financial institutions are allowed to provide loans to independent parties.
Astfel cum s-a precizat anterior, având în vedere restricțiile de reglementare, întreprinderile nefinanciare pot aplica măsura numai în raport cu întreprinderile afiliate, întrucât numai instituțiile financiare autorizate au dreptul să acorde împrumuturi părților independente.
In addition, it must be noted that there are a number of rules in the tax systems of other Member States that are available only to corporate groups (e.g. group taxation).
De asemenea, trebuie menționat că există o serie de norme în sistemele fiscale ale altor state membre care sunt disponibile numai grupurilor corporative (de exemplu impozitarea grupurilor).
Therefore, according to the Hungarian authorities, the fact that the measure is not applicable to interest received from independent third parties in practice excludes only financial institutions from its scope of application owing to the stringent regulatory provisions for financial services, which, however, is justified by tax and economic policy considerations.
Prin urmare, potrivit autorităților maghiare, faptul că măsura nu este aplicabilă dobânzilor primite de la părțile terțe independente exclude, în practică, din domeniul său de aplicare numai instituțiile financiare datorită dispozițiilor de reglementare foarte stricte pentru serviciile financiare, ceea ce se justifică totuși prin considerente fiscale și de politica economică.
The application of the Hungarian measure does not require that an undertaking should have activities in more than one Member State.
Aplicarea măsurii maghiare nu impune ca o întreprindere să desfășoare activități în mai multe state membre.
According to Hungary, only companies belonging to the same corporate group are in a comparable legal and factual situation from the perspective of the application of the measure.
Potrivit Ungariei, numai întreprinderile care aparțin aceluiași grup corporativ se află într-o situație comparabilă din punct de vedere factual și juridic din perspectiva aplicării măsurii.
Since all companies that are members of the group can apply the measure, it cannot be deemed selective.
Întrucât toate întreprinderile care sunt membre ale grupului pot aplica măsura, aceasta nu poate fi considerată selectivă.
Hungary also notes that in practice, any company can be transformed into a corporate group.
Ungaria constată, de asemenea, că în practică orice întreprindere se poate transforma într-un grup corporativ.
According to previous Commission practice, making a benefit subject to a certain shareholding is not a sufficient reason to consider a measure selective [17].
Potrivit practicii anterioare a Comisiei, condiționarea unui beneficiu de o anumită participație la capitalul unei întreprinderi nu este un motiv suficient pentru a considera că o măsură este selectivă [17].
Special benefits provided to group companies cannot be considered to be selective because a group is not a sector or a function but merely a legal structure.
Avantajele speciale oferite grupurilor de întreprinderi nu pot fi considerate selective deoarece un grup nu este un sector sau o funcție, ci doar o structură juridică.
Where a tax advantage is clearly applicable within a corporate group operating in any economic sector, it is a general measure and not a special advantage targeted at one specific sector.
În cazul în care un avantaj fiscal se poate aplica în mod clar în cadrul unui grup corporativ care își desfășoară activitatea în orice sector economic, acesta reprezintă o măsură generală și nu un avantaj special destinat unui sector specific.
Advantage from different foreign regulations
Avantaje oferite de diferite reglementări străine
The Commission takes the view that the measure selectively favours groups having at least one member outside Hungary.
Comisia consideră că măsura favorizează selectiv grupuri care au cel puțin un membru în exteriorul Ungariei.
Hungary considers that such a situation does not constitute an advantage but merely an effect arising from the non-harmonised tax rules of different Member States, which is out of the control of the Hungarian state.
Ungaria consideră că o astfel de situație nu constituie un avantaj, ci numai un efect care rezultă în urma normelor fiscale nearmonizate ale diferitor state membre, fapt ce nu poate fi controlat de statul maghiar.
As stated above, such an advantage is neither provided by Hungarian state resources nor imputable to Hungary.
După cum se menționează anterior, un astfel de avantaj nu este nici oferit de resursele statului maghiar, nici imputabil Ungariei.
With respect to direct taxation, settled case law of the Court shows that residents and non-residents are not generally in a comparable situation.
În ceea ce privește impozitarea directă, jurisprudența consacrată a Curții de Justiție arată că rezidenții și nerezidenții nu se află în general într-o situație comparabilă.
Opt-out possibility on a yearly basis
Posibilitatea de a refuza aplicarea măsurii la nivel anual
As regards the opt-out possibility, the Hungarian authorities note that such a feature would necessarily derive from the annual cycle of corporate taxation, together with other provisions of tax law.
În ceea ce privește posibilitatea de a refuza aplicarea măsurii, autoritățile maghiare constată că o astfel de caracteristică ar proveni în mod necesar din ciclul anual al impozitării corporative, la care se adaugă alte dispoziții ale legislației fiscale.
The actual choice as regards application of the measure is made neither by the Hungarian authorities nor by the beneficiary, but by an affiliated company where a tax disadvantage may arise.
Alegerea efectivă legată de aplicarea măsurii nu este făcută nici de autoritățile maghiare, nici de beneficiar, ci de o întreprindere afiliată pentru care poate exista un dezavantaj fiscal.
The unlawful character of the measure, existing vs. new aid
Natura ilegală a măsurii, ajutor existent vs. ajutor nou
In the Opening Decision, the Commission concluded that the measure cannot be considered existing aid since it did not fulfil any of the three criteria set out in Annex IV.3 to the Act of Accession.
În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a concluzionat că măsura nu poate fi considerată ajutor existent, întrucât nu îndeplinește niciunul dintre cele trei criterii stabilite în anexa IV.3 la Actul de aderare.
However, the Hungarian authorities consider that this Annex does not cover all types of existing aid as set out in Article 1(b) in the procedural regulation.
Cu toate acestea, autoritățile maghiare consideră că anexa respectivă nu cuprinde toate categoriile de ajutor existent prevăzute la articolul 1 litera (b) din regulamentul de procedură.
Annex IV.3 to the Act of Accession contains only provisions on aid put into effect and reviewed prior to the date of accession referred to in Article 1(b), (i) of the procedural regulation [18].
Anexa IV.3 la Actul de aderare cuprinde numai dispoziții privind ajutorul pus în aplicare și revizuit înainte de data aderării, la care se face trimitere în articolul 1 litera (b) punctul (i) din regulamentul de procedură [18].
However, the rules set forth in Article 1(b)(ii)-(v) of the Regulation should also be taken into account for the purpose of identifying existing aid which is not provided for by the Act of Accession.
Cu toate acestea, normele prevăzute la articolul 1 litera (b) punctele (ii)-(v) din regulament ar trebui, de asemenea, să fie luate în considerare în scopul identificării ajutorului existent care nu este prevăzut în Actul de aderare.
This interpretation is confirmed by Annex II to the Act of Accession which amends only Article 1(b)(i) of the Regulation.
Această interpretare este confirmată de anexa II la Actul de aderare, care modifică numai articolul 1 litera (b) punctul (i) din regulament.
A different interpretation would question legal certainty and legitimate expectations and would lead to unequal treatment of Member States.
O interpretare diferită ar pune la îndoială certitudinea juridică și așteptările legitime și ar determina un tratament inegal al statelor membre.
In so far as the Commission maintains its position that the measure does not constitute existing aid on the basis of Article IV of the Act of Accession, the Hungarian authorities consider that it should be assessed pursuant to Article 1(b) of the Regulation and be qualified as existing aid, for two reasons.
Atât timp cât Comisia își menține poziția potrivit căreia măsura nu constituie ajutor existent în temeiul articolului IV din Actul de aderare, autoritățile maghiare consideră că aceasta ar trebui să fie evaluată în conformitate cu articolul 1 litera (b) din regulament și să fie calificată drept ajutor existent, din două motive.
First, pursuant to Article 1(b)(v) of the procedural regulation, a measure which at the time of implementation did not constitute aid and subsequently became aid owing to the evolution of the common market and without having been altered by the Member State, is deemed to be existing aid.
În primul rând, în temeiul articolului 1 litera (b) punctul (v) din regulamentul de procedură, o măsură care, în momentul punerii în aplicare, nu a reprezentat ajutor, devenind ajutor ulterior datorită evoluției pieței comune și fără a fi modificată de statele membre, este considerată a fi ajutor existent.
Hungary further refers to the Belgian Coordination Centres (BCC) case [19], which is to some extent similar to the measure, and in which the Commission considered in 1984 and 1987 that the BCC regime could not be regarded as State aid.
Ungaria face trimitere în continuare la cazul privind centrele de coordonare belgiene (BCC) [19], care este, într-o anumită măsură, similar cu măsura în cauză și în care Comisia a considerat, în 1984 și 1987, că regimul BCC nu poate fi considerat ajutor de stat.
Also according to the opinion given to a question by an MEP, the Commission considered that the BCC measure was not State aid and that similar measures of Member States also did not qualify as State aid [20].
De asemenea, conform avizului exprimat ca răspuns la întrebarea adresată de un deputat european, Comisia a considerat că măsura BCC nu a reprezentat ajutor de stat și că măsurile similare ale statelor membre nu s-au calificat nici ele ca fiind ajutor de stat [20].
The Commission changed its opinion with regard to the BCC scheme only by its decision dated 17 February 2003, after the entry into force of the Hungarian measure.
Comisia și-a modificat opinia în ceea ce privește schema BCC numai prin hotărârea din 17 februarie 2003, după intrarea în vigoare a măsurii maghiare.
Hungary also confirmed, after verification with the competent department of the Hungarian Ministry of Finance, that the Hungarian State aid Monitoring Office (SAMO) had examined the measure in the summer of 2002, prior to its adoption.
Ungaria a mai confirmat, în urma verificării efectuate de departamentul competent al Ministerului de Finanțe din Ungaria, că Biroul de monitorizare a ajutorului de stat din Ungaria (SAMO) a examinat măsura în vara lui 2002, înainte de adoptarea acesteia.
In the light of the applicable jurisprudence and the former Commission decision concerning the BCC scheme, the SAMO came to the conclusion that the measure at issue was not State aid and therefore did not submit the scheme to the Commission.
În lumina jurisprudenței aplicabile și a deciziei prealabile a Comisiei privind schema BCC, SAMO a ajuns la concluzia că măsura în cauză nu constituia ajutor de stat și, prin urmare, nu a notificat schema Comisiei.
Second, Hungary argues that the measure is deemed to have been authorised based on Article 1(b)(iii) of the procedural regulation.
În al doilea rând, Ungaria susține că măsura este considerată ca fiind autorizată în temeiul articolului 1 litera (b) punctul (iii) din regulamentul de procedură.
It considers that if the measure had qualified as unlawful aid after the accession, the Commission’s request for information of 2004 would qualify as the start of the investigation procedure.
Aceasta consideră că, dacă măsura s-ar califica drept ajutor ilegal după aderare, solicitarea de informații de către Comisie din 2004 ar reprezenta începutul procedurii de investigare.
Hungary notes that under Article 4(5) of the Regulation the Commission’s decisions must be taken within two months.
Ungaria constată că, în temeiul articolului 4 alineatul (5) din regulament, deciziile Comisiei trebuie luate în termen de două luni.
Furthermore, according to Article 4(6) of the Regulation, where the Commission has not taken a decision within the above period, the aid is deemed to have been authorised by the Commission.
În plus, în conformitate cu articolul 4 alineatul (6) din regulament, în cazul în care Comisia nu a luat o decizie în perioada menționată anterior, ajutorul este considerat autorizat de Comisie.
According to Article 1(b)(iii) of the Regulation, aid which is deemed to have been authorised pursuant to Article 4(6) of the Regulation should be regarded as existing aid.
În temeiul articolului 1 litera (b) punctul (iii) din regulament, ajutorul care se consideră autorizat în temeiul articolului 4 alineatul (6) din regulament trebuie considerat ajutor existent.
Although the two months’ deadline is not applicable in this procedure, the other obligation still prevails, i.e. the Commission is obliged to complete the examination.
Deși termenul de două luni nu este aplicabil în această procedură, cealaltă obligație încă prevalează, și anume obligația Comisiei de a finaliza examinarea.
Based on settled case law of the Court, Hungary concludes that the Commission should have taken action to examine the State aid within a reasonable time.
Pe baza jurisprudenței consacrate a Curții, Ungaria concluzionează că, într-un interval rezonabil de timp, Comisia ar fi trebuit să ia măsuri pentru a examina ajutorul de stat.
Hungary refers to the judgment of the Court of First Instance in Case T-190/00 [21], where the Court ruled that a 28-month period may be too long for a preliminary investigation procedure if the Commission requested information only once from the Member State concerned.
Ungaria face trimitere la hotărârea Tribunalului de Primă Instanță în cauza T-190/00 [21], în care tribunalul a hotărât că o perioadă de 28 de luni ar putea fi prea lungă pentru o procedură de examinare prealabilă în cazul în care Comisia ar solicita numai o dată informații din partea statului membru în cauză.
According to the Hungarian authorities, these principles should be applied a fortiori also in the preliminary investigation procedure, where the Commission examines only whether it has doubts as to the compatibility of the measure with Article 87 of the EC Treaty.
Potrivit autorităților maghiare, aceste principii ar trebui aplicate a fortiori și în procedura de examinare prealabilă, în care Comisia efectuează examinarea numai dacă are îndoieli cu privire la compatibilitatea măsurii cu articolul 87 din Tratatul CE.