natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Market fees for a reference sample of structured corporate bonds in the period 2006–2008 and fees applicable to CDP and PI (%)
Comisioane de piață pentru un eșantion de referință de obligațiuni corporative structurate în perioada 2006-2008 și comisioanele aplicabile pentru CDP și PI (%)
Benchmark
Standard de referință
Remuneration for PI
Remunerație pentru PI
remuneration on sum collected
remunerație în funcție de suma colectată
As shown in the table, the benchmark study, after analysing a sample of comparable bonds, concluded that the fees for the placement of postal savings certificates were within a range no higher than that for comparable financial products.
Așa cum se arată în tabel, în urma analizării unui eșantion de obligațiuni comparabile, studiul comparativ a stabilit că intervalul în care s-au situat comisioanele pentru plasarea certificatelor de economii poștale nu îl depășește pe cel al produselor financiare comparabile.
The benchmark study also noted that if PI did not meet the targets set in the agreement for net funds raised in postal savings certificates, the remuneration could be reduced.
Studiul comparativ a menționat, de asemenea, că în cazul în care PI nu ar fi îndeplinit obiectivele stabilite în convenția pentru fonduri nete strânse din vânzarea certificatelor de economii poștale, remunerația ar fi putut fi redusă.
Since postal savings certificates were repayable on demand, unlike bonds, PI had to manage the system with care in order to meet all the targets set.
Deoarece certificatele de economii poștale erau rambursabile la cerere, spre deosebire de obligațiuni, PI trebuia să gestioneze sistemul cu grijă pentru a îndeplini toate obiectivele stabilite.
For the remuneration of the management of dematerialised postal savings certificates, the benchmark study suggested that the benchmark should be the levels charged to intermediaries by Monte Titoli SpA for central management of securities: the level of this part of the remuneration was market-conform (being in a range of 0,002-0,0023 %, depending on the stock of dematerialised postal savings certificates).
Pentru remunerația corespunzătoare gestionării certificatelor de economii poștale dematerializate, studiul comparativ a sugerat ca standardul de referință să fie reprezentat de nivelurile percepute de la intermediari prin Monte Titoli SpA pentru gestionarea centrală a titlurilor de valoare: nivelul acestei părți a remunerației a fost conform cu condițiile de piață (situându-se în intervalul 0,0020-0,0023 %, în funcție de stocul de certificate de economii poștale dematerializate).
In the case of paper savings certificates, however, it was not possible to carry out a comparative analysis of the Italian banking market, because this kind of postal savings certificate was the only one still on the market in paper form.
Cu toate acestea, în cazul certificatelor de economii scrise, nu a fost posibilă efectuarea unei analize comparative a pieței bancare italiene, deoarece aceste certificate de economii poștale erau singurele în format scris de pe piață.
Comments from Italy following the initiation of the formal investigation procedure
Comentariile din partea Italiei în urma inițierii procedurii formale de investigație
In its letters of 2 February 2007, 18 April 2007, 22 June 2007, 11 March 2008, 13 May 2008 and 17 June 2008, Italy’s main comments were as follows.
În scrisorile sale din 2 februarie 2007, 18 aprilie 2007, 22 iunie 2007, 11 martie 2008, 13 mai 2008 și 17 iunie 2008, principalele observații ale Italiei au fost următoarele.
Italy argued that the remuneration paid to PI for placing postal savings certificates since the year 2000 was in line with market conditions, and also that it was a maximum which would be paid to PI only if the objectives for the gross sum collected from postal savings certificates were to be achieved.
Italia a susținut faptul că remunerația achitată către PI pentru plasarea certificatelor de economii poștale începând cu anul 2000 a fost conformă cu condițiile de piață și că, de asemenea, a existat un maxim care ar fi putut fi plătit către PI doar în cazul în care obiectivele referitoare la suma brută colectată din certificatele de economii poștale ar fi fost atinse.
That remuneration was therefore difficult to compare with what was received by other operators for placing similar products.
Prin urmare, acea remunerație a fost dificil de comparat cu sumele primite de alți operatori pentru plasarea unor produse similare.
For the identification of comparable products and their remuneration, Italy referred to the results of the benchmark study.
Pentru identificarea produselor comparabile și a remunerației acestora, Italia a făcut referire la rezultatele studiului comparativ.
It said the remuneration for placing postal savings certificates was lower than the remuneration for placing postal savings books, which the Commission’s decision of 22 November 2006 had found to be in line with market conditions.
În acest studiu s-a afirmat că remunerația pentru plasarea certificatelor de economii poștale a fost mai redusă decât remunerația pentru plasarea carnetelor de economii poștale, pe care decizia Comisiei din 22 noiembrie 2006 le-a considerat conforme cu condițiile de piață.
This was because the average life of postal savings certificates was about [7-10] years, and if the 2,63 % remuneration for placing the certificates was distributed over that period the yearly remuneration for placing them was […] %, which was lower than the yearly remuneration for distributing postal savings books, namely 0,90 %.
Acest lucru s-a datorat faptului că perioada de valabilitate a certificatelor de economii poștale era de aproximativ 7-10 ani, iar dacă remunerația de 2,63 % pentru plasarea certificatelor era distribuită pe parcursul acelei perioade, remunerația anuală pentru distribuirea acestora era de […] %, ceea ce reprezenta mai puțin decât remunerația anuală pentru distribuirea carnetelor de economii poștale, de 0,90 %.
It was true, however, that there were differences between the two products: postal savings books were short-term financial products, whereas postal savings certificates were medium- to long-term ones; and postal savings books were simple products, whereas postal savings certificates were complex structured ones.
Cu toate acestea, au existat diferențe reale între cele două produse: carnetele de economii poștale erau produse financiare cu termen scurt, în timp ce certificatele de economii poștale erau produse financiare cu termen mediu sau lung. În același timp, carnetele de economii poștale erau produse simple, în timp ce certificatele de economii poștale erau produse cu structură complexă.
Financial products in paper form were extremely rare in the market, but postal savings certificates could be considered comparable to the deposit certificates issued by banks (certificati di deposito — CDs).
Produsele financiare scrise erau extrem de rare pe piață, dar certificatele de economii poștale puteau fi considerate comparabile cu certificatele de depozit emise de bănci (certificati di deposito – „CD”).
For these certificates subscribers paid the bank a one-shot fee varying from EUR 4,50 to EUR 9,30 per certificate, regardless of the amount of the deposit and the maturity.
Pentru aceste certificate, cei care au subscris au achitat băncii un comision unic care varia între 4,50 EUR și 9,30 EUR per certificat, indiferent de valoarea depozitului și de scadență.
The average life of deposit certificates was 24 months, so that credit institutions were collecting an average annual fee of EUR 2,25 to EUR 4,65 per certificate.
Perioada medie de valabilitate a certificatelor de depozit a fost de 24 de luni, astfel încât instituțiile de credit colectau un comision anual mediu între 2,25 EUR și 4,65 EUR per certificat.
Taking the average amount on a postal savings certificate to be EUR 2000, and applying PI’s percentage remuneration (0,11 %) to that amount, the annual fee for a paper certificate was EUR 2,20, which was in line with the commission on deposit certificates.
Considerând că valoarea medie a unui certificat de economii poștale este de 2000 EUR și aplicând acelei sume remunerația procentuală a PI (0,11 %), comisionul anual pentru un certificat scris era de 2,20 EUR, care era conform cu comisionul aferent certificatelor de depozit.
With regard to the fee for the production of paper certificates, a comparable paper security was the paper certificate representing a holding in a mutual fund, the average cost of which was somewhere between EUR 10 and EUR 20 per certificate.
În ceea ce privește comisionul pentru producerea certificatelor scrise, un titlu de valoare scris comparabil a fost certificatul scris reprezentând o participație în cadrul unui fond mutual, al cărui cost mediu se situa între 10 EUR și 20 EUR per certificat.
PI’s remuneration of EUR 1,70 per certificate was therefore reasonable.
Prin urmare, remunerația către PI în valoare de 1,70 EUR per certificat a fost rezonabilă.
As far as the margin for the placement of postal savings certificates was concerned, Italy said that these certificates were one of a wider range of financial services offered to PI’s customers in order to achieve the most appropriate asset allocation.
În privința marjei pentru plasarea certificatelor de economii poștale, Italia a afirmat că aceste certificate au reprezentat unul dintre serviciile cuprinse într-o gamă mai largă, oferite clienților PI pentru a obține cea mai adecvată alocare a activelor.
The margin on Bancoposta services ([…] % in 2005) was lower than the margin on the comparable services offered by commercial banks (35 %).
Marja serviciilor Bancoposta ([…] % din 2005) a fost mai scăzută decât marja serviciilor comparabile oferite de băncile comerciale (35 %).
Italy said that in order to establish whether or not there was an economic advantage to PI it was not necessary to break the remuneration for comparable products into separate components: it was enough to compare the total remuneration of postal savings certificates to that of the comparable products.
Italia a afirmat că, pentru a stabili dacă a existat sau nu un avantaj economic pentru PI, nu a fost necesară defalcarea remunerației pentru produsele comparabile în componente separate: a fost suficient să se compare remunerația totală pentru certificatele de economii poștale cu cea pentru produsele comparabile.
On the question of compliance with the market economy investor principle, Italy stated that the mechanisms for calculating the remuneration had been designed on the basis of the economic rationale underlying such decisions in the market.
În ceea ce privește conformitatea cu principiul investitorului în economia de piață, Italia a afirmat că mecanismele pentru calcularea remunerației au fost proiectate pe baza analizei economice pe care se sprijină astfel de decizii pe piață.
Although there were no studies dating back to 2000, therefore, the remuneration was nevertheless based on these economic principles, as had subsequently been confirmed by the benchmark study (see tables 4 and 5).
Cu toate că nu au existat studii din anul 2000, remunerația s-a bazat cu toate acestea pe aceste principii economice, fapt confirmat ulterior de studiul comparativ (a se vedea tabelele 4 și 5).
PI kept separate accounts for retail financial services as a whole, and did not distinguish between different financial products for accounting purposes.
PI a păstrat conturi separate pentru serviciile financiare cu amănuntul în ansamblu și nu a făcut distincția între diferite produse financiare, în scopuri contabile.
A comparison of costs and revenues for individual products, including postal savings certificates, was made only for the purpose of management analysis, and was very approximate.
S-a efectuat o comparație a costurilor și veniturilor pentru produsele individuale, inclusiv pentru certificatele de economii poștale, doar în scopul analizei gestionării, care a fost foarte aproximativă.
That comparison showed that postal savings certificates carried a heavier burden of administration than other products, such as current accounts.
Acea comparație a demonstrat că certificatele de economii poștale au fost mai greu de administrat decât alte produse, cum ar fi conturile curente.
For 2005, Italy found that the best proxy for the economic and financial data for postal savings certificates was a gross profitability of […] % [35].
Pentru 2005, Italia a constatat că cel mai bun indicator pentru datele economice și financiare referitoare la certificatele de economii poștale era o profitabilitate brută de […] % [35].
The Banca d’Italia indicated that postal savings certificates qualified as structured financial instruments, for the following reasons: they were securities in the nature of bonds, or at any rate of debt; they were derivatives, in that they incorporated a derivative contract of the option type; and the two components, bond and derivative, were inseparable components of one instrument.
Banca d’Italia a indicat că certificatele de economii poștale se calificau drept instrumente financiare structurate din următoarele motive: erau titluri de valoare de tipul obligațiunilor sau cu orice grad de îndatorare; erau derivative, prin faptul că includeau un contract derivativ de tipul celui de opțiuni; iar cele două componente, obligațiunea și derivativul, erau componente inseparabile ale unui instrument.
Comments from Italy on ABI’s submissions
Observații ale Italiei cu privire la comunicările ABI
Italy did not share ABI’s view regarding the identification of products comparable to postal savings certificates.
Italia nu a fost de acord cu opinia ABI privind identificarea produselor comparabile cu certificatele de economii poștale.
Italy argued that the difference in pricing between different issuers having the same risk rating — sovereign (State and international bodies), financial, banking and corporate (industrial in the narrow sense) — was of the order of a few hundredths of one per cent: the difference in the cost of funding between two extreme ranges — sovereign and corporate — was about 5-6 basis points, and the difference between financial and corporate was 2-3 basis points.
Italia a susținut că diferența de preț dintre diverșii emitenți care au același rating de risc – suveran (organisme naționale și internaționale), financiar, bancar și corporativ (industrial, în sens restrâns) – a fost de ordinul câtorva sutimi dintr-un procent: diferența dintre costul finanțării între două categorii – suveran și corporativ – a atins aproximativ 5-6 puncte de bază, iar diferența de bază dintre financiar și corporativ a fost de 2-3 puncte de bază.
In other words, between issuers with the same rating, the type of issuer (State, financial institution, bank etc.) was not significant, and did not invalidate the conclusions of the study submitted by Italy.
Cu alte cuvinte, între emitenții cu același rating, categoria de emitenți (stat, instituție financiară, bancă etc.) nu a fost semnificativă și nu a anulat concluziile studiului transmis de Italia.
Contrary to what was affirmed by ABI, the benchmark study applied a broad definition of corporate bonds which referred to bonds issued not only by industrial companies but also by financial companies.
Contrar celor afirmate de ABI, studiul comparativ a aplicat o definiție extinsă a obligațiunilor corporative care a făcut referire la obligațiunile emise nu numai de societățile industriale, dar și de societățile financiare.
Moreover, the average rating of the basket referred to by the benchmark study was AA–, higher than the rating of CDP, which issued postal savings certificates (A+), or of Italy, which guaranteed them (A+).
De asemenea, ratingul mediu al coșului, la care a făcut referire studiul comparativ, a fost AA–, mai ridicat decât ratingul lui CDP, care a emis certificate de economii poștale (A+), sau al Italiei, care le-a garantat (A+).
In addition, for the placement of structured bonds issued by Italian banks PI/Bancoposta had received an average commission of 2,9 %, which was in line the remuneration for placing postal savings certificates.
În plus, pentru plasarea obligațiunilor structurate emise de băncile italiene, PI/Bancoposta a primit un comision mediu de 2,9 %, care a fost conform cu remunerația pentru plasarea certificatelor de economii poștale.
Italy contested ABI’s comparison of postal savings certificates to State bonds, for the following reasons.
Italia a contestat comparația realizată de ABI între certificatele de economii poștale și obligațiunile de stat, din următoarele motive:
They were issued in different ways, State bonds by an auction system, and postal savings certificates on tap,
acestea au fost emise în moduri diferite: obligațiunile de stat printr-un sistem de licitație, iar certificatele de economii poștale în mod continuu;
The degree of complexity was different,
gradul de complexitate a fost diferit;
The remuneration for placing State bonds was independent of the amount subscribed; this was not the case for postal savings certificates, which required intense planning and management in PI’s network in order to achieve specific placement targets.
remunerația pentru plasarea obligațiunilor de stat a fost independentă de suma subscrisă; acesta nu a fost cazul certificatelor de economii poștale care au necesitat planificare și gestionare intensă în cadrul rețelei PI pentru obținerea obiectivelor specifice de plasare.
Management and organisational efforts and retaining the loyalty of customers were particularly important because investors could withdraw from the investment at any time.
Eforturile de gestionare și organizare și menținerea loialității clienților au fost foarte importante, deoarece investitorii își puteau retrage în orice moment investiția.
In terms of method and management of placement, therefore, postal savings certificates were not comparable to State bonds, but rather to mutual funds.
În ceea ce privește metoda și gestionarea plasării, certificatele de economii poștale nu au fost, prin urmare, comparabile cu obligațiunile de stat, ci mai degrabă cu fondurile mutuale.
As for the fact that the cost of collecting postal savings certificates had by law to be kept in line with the cost of Treasury debt on the market, Italy pointed out that postal savings certificates had a gross yearly return lower than that of State bonds (for the instruments suggested by way of example, with 8-year, 10-year and 20-year maturities, the difference amounted to 180 bps).
În ceea ce privește faptul că, prin lege, costul colectării certificatelor de economii poștale trebuia să fie menținut astfel încât să corespundă costului datoriei de trezorerie de pe piață, Italia a subliniat că certificatele de economii poștale au adus un profit anual brut mai scăzut decât obligațiunile de stat (pentru instrumentele sugerate ca exemplu, cu scadențe de până la 8 ani, 10 ani și 20 de ani, diferența a ajuns la 180 puncte de bază).
Italy was of the view that the difference was due to the implied US-style put option.
Italia a fost de părere că diferența s-a datorat opțiunii implicite de vânzare de tip american.
If distribution fees were then added, the cost to the State was in line.
Dacă se adăugau comisioanele de distribuție, costul suportat de stat ar fi fost corespunzător.
ABI had overlooked the fact that postal savings certificates carried an implicit put option, and could be compared to mutual funds.
ABI nu a luat în considerare faptul că certificatele de economii poștale au prezentat o opțiune de vânzare implicită și au putut fi comparate cu fondurile mutuale.
Postal savings certificates fell within the definition of structured bonds used by the Banca d’Italia.
Certificatele de economii poștale s-au încadrat în definiția obligațiunilor structurate utilizate de Banca d’Italia.
The commission for placing postal savings certificates also reflected the whole of the work done by PI in order to achieve certain objectives in term of gross subscription and net subscription, both for postal savings as a whole and for the individual products.
Comisionul pentru plasarea certificatelor de economii poștale a reflectat și cadrul complet al activității desfășurate de PI pentru a atinge anumite obiective în ceea ce privește subscrierea brută și subscrierea netă, atât pentru economiile poștale ca întreg cât și pentru produsele individuale.
This remuneration also took account of the customer management carried on by PI after placement and along the whole life of the certificate, specifically because of the investor’s entitlement to ask for the reimbursement of the certificate, and the absence of a secondary market.
Această remunerație a ținut cont și de gestionarea clienților efectuată de PI după plasare și pe parcursul întregii perioade de valabilitate a certificatului, în special datorită dreptului investitorului de a solicita rambursarea certificatului și absența unei piețe secundare.
Italy contested ABI’s statement regarding the level of commissions for placing index-linked bonds (1 %-2,5 %): the average remuneration received by PI was 3,05 % for placing structured bonds issued by foreign and Italian banks [36], and 2,9 % for placing bonds issued by Italian banks only [37] (as an example, for placing structured bonds issued by Capitalia SpA PI received a fee of 3,212 % of the nominal value subscribed [38].
Italia a contestat declarația ABI cu privire la nivelul comisioanelor pentru plasarea obligațiunilor indexate (1 %-2,5 %): remunerația medie primită de PI a fost de 3,05 % pentru plasarea obligațiunilor structurate emise de băncile străine și italiene [36] și de 2,9 % pentru plasarea obligațiunilor emise exclusiv de băncile italiene [37] (ca exemplu, pentru plasarea obligațiunilor structurate emise de Capitalia SpA, PI a primit un comision de 3,212 % din valoarea nominală subscrisă [38].
Italy concluded that ABI’s study was a general one and overlooked the specific features of the placement of postal savings certificates as compared to that of other bonds.
Italia a concluzionat că studiul ABI a fost general și nu a ținut cont de trăsăturile specifice ale plasării certificatelor de economii poștale în comparație cu cele ale altor obligațiuni.
THE EXPERT STUDY
STUDIUL EXPERTULUI
The studies commissioned by PI and ABI followed similar methodologies, but their results were difficult to reconcile.
Studiile comandate de PI și ABI au urmărit metodologii similare, dar rezultatele acestora au fost dificil de conciliat.
In particular, neither identified products that were perfectly comparable, and in selecting one or other comparator they emphasised different factors affecting placement fees.
În special, niciunul dintre acestea nu a identificat produse perfect comparabile, iar în selectarea diverselor elemente de comparație, au evidențiat factori diferiți care afectează plasarea comisioanelor.
The Commission therefore asked an independent expert to conduct a study in order to establish a market remuneration for the placement of postal savings certificates.
Prin urmare, Comisia a solicitat unui expert independent să efectueze un studiu în vederea stabilirii unei remunerații de piață pentru plasarea certificatelor de economii poștale.
Methodology used in the expert study to define the comparators
Metodologia utilizată în studiul expertului pentru definirea compăratorilor