natgillin/translations-raw huggingface dataset:
i.e. ‘Costs of products, goods and materials sold’, ‘Selling costs’, ‘General and administrative costs’ and ‘Interest from liabilities financing postal services including foreign exchange rate differences’ (See point 2.2 of the ‘Ordinance’).
Și anume, „costurile produselor, bunurilor și materialelor vândute”, „costurile de vânzare”, „costurile generale și administrative” și „dobânda din pasive care finanțează serviciile poștale, inclusiv diferențele de curs valutar” (a se vedea punctul 2.2 din „Ordonanță”)
[…] having regard to the principle, that the total amount of compensation cannot exceed the difference between costs of universal postal services provisions and revenue, which is obtained from these services.
[…] având în vedere principiul conform căruia suma totală a compensației nu poate depăși diferența dintre costurile provizioanelor pentru serviciile poștale universale și veniturile care sunt obținute din aceste servicii.
Costs for the year 2006
Costuri pentru anul 2006
direct costs
costuri directe
indirect costs:
costuri indirecte:
operating costs
costuri din exploatare
transport costs
costuri de transport
network maintenance costs
costuri de întreținere a rețelei
other indirect costs
alte costuri indirecte
COST OF PROVIDING SERVICES
COSTUL FURNIZĂRII SERVICIILOR
general and administrative costs:
costuri generale și administrative:
selling and commercial costs
costuri de vânzare și comerciale
financial costs
costuri financiare
Other operating costs
Alte costuri din exploatare
TOTAL COSTS
TOTAL COSTURI
Revenues for the year 2006
Venituri pentru anul 2006
Revenue from sales
Venituri din vânzări
Financial revenues
Venituri financiare
Other operating revenues
Alte venituri din exploatare
TOTAL REVENUES
TOTAL VENITURI
Results within the postal services area — Year 2006
Rezultate în sectorul serviciilor poștale – anul 2006
(thousand PLN)
(mii de PLN)
Universal
Universale
Total universal
Total universale
Non-universal services
Servicii ne-universale
Total Postal services
Total servicii poștale
Reserved
Rezervate
Non-reserved
Nerezervate
Total revenues
Total venituri
Direct costs
Costuri directe
Indirect costs
Costuri indirecte
Exploitation costs (technological of services)
Costuri de exploatare (tehnologice ale serviciilor)
Costs of delivery of postal matter
Costuri de livrare a materialelor poștale
Fixed costs of maintaining postal network
Costuri fixe de întreținere a rețelei poștale
Other indirect costs
Alte costuri indirecte
General enterprise costs
Costuri generale ale societății
Selling costs
Costuri de vânzare
Financial costs
Costuri financiare
Total Costs
Total costuri
Results of the universal postal service — 2006-2011
Rezultate ale serviciului poștal universal – 2006-2011
Revenues of Universal Postal Service
Venituri din serviciul poștal universal
Revenues of the public service obligation [2]
Venituri din executarea obligației de serviciu public [2]
Costs of Universal Postal Service
Costurile serviciului poștal universal
Costs of the public service obligation [4]
Costurile executării obligației de serviciu public [4]
Operating costs (technological services)
Costuri din exploatare (servicii tehnologice)
Cost of effecting postal deliveries
Costuri aferente efectuării livrărilor poștale
Fixed costs of maintaining the postal network
Costuri fixe de întreținere a rețelei poștale
General costs (Enterprise-wide costs)
Costuri generale (costurile generale ale societății)
Forecast figures.
Cifre estimative.
Extraordinary revenues not included.
Costurile extraordinare nu sunt incluse.
Extraordinary costs were not included.
Costurile extraordinare nu sunt incluse.
Poland submitted its comments by letter of 9 August 2005.
Polonia și-a prezentat observațiile prin intermediul scrisorii din data de 9 august 2005.
A meeting between the Polish authorities and the Commission was held on 10 January 2006.
La 10 ianuarie 2006 a avut loc o reuniune între autoritățile poloneze și Comisie.
By decision of 9 January 2007, the Commission decided to terminate partially the proceedings under Article 88(2) of the EC Treaty in respect of the aid C 21/05: Aid to PP for carrying out the universal postal service for the period 2004-2005, because it has become without object since the aid was not implemented in 2004 and 2005.
Prin decizia din data de 9 ianuarie 2007, Comisia a decis încetarea parțială a procedurilor în temeiul articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE în ceea ce privește ajutorul C 21/05: Ajutor acordat PP pentru prestarea serviciilor poștale universale în perioada 2004-2005, pe motiv că procedurile vizate nu se mai aplică deoarece ajutorul nu a fost pus în aplicare în 2004 și 2005.
The proceedings under Article 88(2) of the EC Treaty remained open as for the period 1 January 2006 onwards [6].
Procedurile prevăzute la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE au rămas deschise începând cu data de 1 ianuarie 2006 [6].
PP held the status of Public Utility Company and exercised its activities on the basis of ‘Act of 30 July 1997 on State Enterprise of public utility PP’.
PP a deținut statutul de societate de utilități publice, desfășurându-și activitatea în temeiul „Legii din 30 iulie 1997 privind întreprinderea de stat de utilități publice PP”.
In its decision of 24 April 2007 concerning State aid case E 12/05: Unlimited State Guarantee to Poczta Polska, the Commission considered that the impossibility for PP to go bankrupt because of its legal status provided the undertaking with an unlimited State guarantee [7].
Prin decizia sa din data de 24 aprilie 2007 privind cazul de ajutor de stat E 12/05: Garanție de stat nelimitată acordată Poczta Polska, Comisia a considerat că imposibilitatea declarării falimentului PP, dat fiind statutul juridic al acesteia, a asigurat întreprinderii o garanție de stat nelimitată [7].
On 25 June 2008, Poland informed the Commission of the entry into force on 25 April 2008 of a new law dated 11 April 2008 amending the one providing PP the impossibility to be subject to ordinary bankruptcy proceedings.
La data de 25 iunie 2008, Polonia a informat Comisia cu privire la intrarea in vigoare, la data de 25 aprilie 2008, a unei noi legi din 11 aprilie 2008 de modificare a legii care prevedea imposibilitatea PP de a face obiectul procedurilor generale de faliment.
On the basis of the new law, it was not clear to the Commission though what legal regime applies to PP since its legal status did not appear to have been changed.
În temeiul noii legi, Comisiei nu îi era, totuși, clar ce regim juridic se aplică în cazul PP dat fiind faptul că statutul juridic al acesteia nu părea să se fi modificat.
According to Poland, the National Regulatory Authority (UKE) has effectively evaluated, among other issues, to what extent PP fulfilled the requirements resulting from Article 52 of the Postal Law and the Regulation of the Minister of Finance of 24 December 2003.
Conform Poloniei, autoritatea națională de reglementare (UKE) a evaluat în mod eficient, printre altele, măsura în care PP a îndeplinit cerințele care rezultă din articolul 52 din Legea privind poșta și din Regulamentul Ministrului de Finanțe din 24 decembrie 2003.
In this examination it has always been concluded that (i) unit cost calculation is performed for each service from the reserved area and (ii) cost calculation procedures covered separately non-reserved universal postal services and services which do not belong to universal postal services meaning that PP kept its account books and cost statement in compliance with the requirements specified in Article 52 section 1 of the Postal Law.
Prin această evaluare, s-au concluzionat următoarele (i) calculul costurilor unitare se efectuează pentru fiecare serviciu din sectorul rezervat și (ii) procedurile de calcul al costurilor au acoperit separat serviciile poștale universale nerezervate și serviciile care nu intră în categoria serviciilor poștale universale, ceea ce semnifică faptul că PP a păstrat registrele contabile și conturile de cheltuieli în conformitate cu cerințele specificate în articolul 52 secțiunea 1 din Legea privind poșta.
Pursuant to paragraph 14 of the Framework ‘(…) the amount of the compensation does not exceed what is necessary to cover the costs in discharging the public service obligations, taking into account the relevant receipts and reasonable profit for discharging these obligations.’
Conform alineatului (14) din cadru „(…) cuantumul compensației nu poate depăși suma necesară acoperirii costurilor ocazionate de executarea obligațiilor de serviciu public, luându-se în considerare veniturile aferente, precum și un profit rezonabil pentru efectuarea acestor obligații”.
It also indicates that ‘(…) the costs to be taken into consideration include all the costs incurred in the operation of the services of general economic interest.
De asemenea, acesta precizează „(…) costurile care trebuie luate în considerare cuprind toate costurile legate de funcționarea serviciului de interes economic general.
The relative importance of these costs and revenues, for which an allocation is not foreseen in the national provisions, accounted for 2,5 % and 1,5 % of their respective totals in the year 2006.
Importanța relativă a acestor costuri și venituri, pentru care nu este prevăzută o alocare în dispozițiile naționale, a reprezentat 2,5 % și 1,5 % din totaluri în 2006.
Although the cost and revenues that have not been allocated to services can be regarded as marginal in the past in view of their relative importance, their importance might be material in the future.
Deși costurile și veniturile care nu au fost alocate serviciilor pot fi considerate marginale în trecut, având în vedere importanța lor relativă, este posibil ca pe viitor importanța acestora să fie de natură materială.
According to Article 52(3) Postal Law the operator providing universal postal services shall submit to the President of UKE a declaration on compliance with the requirements, which are referred to in section 1, annually, till 31 March of each year in respect to the preceding year.
În conformitate cu articolul 52 alineatul (3) din Legea privind poșta, operatorul care furnizează servicii poștale universale va transmite președintelui UKE [Urząd Komunikacji Elektronicznej] o declarație de conformitate cu cerințele, la care se face referire în secțiunea 1, în fiecare an, până la data de 31 martie a fiecărui an cu privire la exercițiul precedent.
Moreover the President of UKE shall be obliged to verify the compliance with the requirements, which are referred to in sections 1 and 2 of Article 52(4).
Mai mult, președintele UKE va fi obligat să verifice conformitatea cu cerințele, care sunt menționate în secțiunile 1 și 2 din articolul 52 alineatul (4).
Poland initially requested the Commission to extend the investigation until 2012.
Inițial, Polonia a solicitat Comisiei să prelungească cercetarea până în anul 2012.
However, in view of the fact that the current rules to assess compatibility of public service compensation i.e. the ‘Community Framework for State aid in the form of public service compensation’ will expire in 2011, the Polish authorities accept an approval of the scheme until the year 2011.
Cu toate acestea, având în vedere că normele existente de evaluare a compatibilității compensației pentru serviciu public, și anume, „Cadrul comunitar pentru ajutoarele de stat sub forma compensațiilor pentru serviciu public” va expira în 2011, autoritățile poloneze acceptă aprobarea schemei până în anul 2011.
By the ‘Act of 5 September 2008 on commercialization of the public utility PP’ the ‘Act of 30 July 1997 on State Enterprise of public utility PP’ was partially annulled.
Prin Legea din 5 septembrie 2008 privind comercializarea întreprinderii de utilități publice PP, Legea din 30 iulie 1997 privind întreprinderea de utilități publice PP a fost parțial anulată.
The content of Article 17, concerning subsidies to PP for provision of universal postal services, was transferred to a newly created Article 52a in the existing Act of 12 June 2003.
Conținutul articolului 17 privind subvențiile acordate PP pentru prestarea de servicii poștale universale a fost transferat la articolul 52 litera (a), nou-creat, din Legea din 12 iunie 2003.
Decision No 862/2010/EU of the European Parliament and of the Council
Decizia nr. 862/2010/UE a Parlamentului European și a Consiliului
of 22 September 2010
din 22 septembrie 2010
on the participation of the Union in a Joint Baltic Sea Research and Development Programme (BONUS) undertaken by several Member States
privind participarea Uniunii în cadrul Programului comun de cercetare și dezvoltare la Marea Baltică (BONUS) derulat de mai multe state membre
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Articles 185 and 188, second paragraph, thereof,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 185 și articolul 188 al doilea paragraf,
Decision No 1982/2006/EC of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 concerning the Seventh Framework Programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities (2007 to 2013) [3] (the Seventh Framework Programme) provides for Community participation in research and development programmes undertaken by several Member States, including participation in the structures created for the execution of those programmes, within the meaning of Article 169 of the Treaty establishing the European Community (EC Treaty).
Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind Al șaptelea program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013) [3] („Al șaptelea program-cadru”) prevede participarea Comunității în cadrul programelor de cercetare și dezvoltare derulate de mai multe state membre, inclusiv participarea în cadrul structurilor create pentru executarea acelor programe, în sensul articolului 169 din Tratatul de instituire a Comunității Europene („Tratatul CE”).
Council Decision 2006/971/EC of 19 December 2006 concerning the Specific Programme Cooperation implementing the Seventh Framework Programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities (2007 to 2013) [4] encourages a cross-thematic approach to research topics relevant to one or more themes of the Seventh Framework Programme, and in this context identified an initiative under Article 169 of the EC Treaty in the field of Joint Baltic Sea research as one of the fields suitable for Community participation in jointly implemented national research programmes.
Decizia 2006/971/CE a Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul specific „Cooperare” de punere în aplicare a celui de Al șaptelea program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013) [4] încurajează abordarea multitematică a subiectelor de cercetare relevante pentru una sau mai multe teme ale celui de Al șaptelea program-cadru și, în acest context, a identificat o inițiativă în temeiul articolului 169 din Tratatul CE în domeniul cercetării comune la Marea Baltică ca fiind unul dintre domeniile adecvate pentru participarea Comunității în programele naționale de cercetare puse în aplicare în comun.
The Baltic Sea ecosystem, a semi-land locked European inland sea, is one of the world’s largest brackish water bodies and has been seriously affected by many natural pressures and pressures caused by human activity, such as pollution from dumped chemical weapons, for example war gases dating back to the Second World War, and from heavy metal compounds, organic substances, radioactive material, and heating oil and petroleum spills.
Ecosistemul Mării Baltice, o mare europeană interioară semiînchisă, reprezintă una dintre cele mai mari mase de apă salmastră și a fost grav afectat de numeroase presiuni naturale și de presiuni cauzate de activitatea umană, cum ar fi poluarea prin deversarea de arme chimice, de exemplu gazele de luptă din timpul celui de al doilea război mondial, și poluarea cu compuși de metale grele, substanțe organice, materiale radioactive și scurgeri de petrol și de produse din petrol utilizate pentru încălzire.
The development of agriculture in the Baltic Sea drainage basin has likewise caused excessive inputs of fertilisers and organic material leading to advanced eutrophication, and the introduction of non-endemic alien organisms into the environment.
Dezvoltarea agriculturii în bazinul hidrografic al Mării Baltice a cauzat, de asemenea, deversarea excesivă de îngrășăminte și de materiale organice, ceea ce a condus la eutrofizare avansată, precum și introducerea de organisme străine nonendemice în mediu.
The unsustainable exploitation of fish stocks and climate change are causing the loss of original biodiversity.
Exploatarea dezechilibrată a stocurilor de pește și schimbările climatice determină pierderea biodiversități inițiale.
Those factors, as well as continuing human activity, including infrastructure projects directly on and in the immediate vicinity of the coast and in the Baltic Sea drainage basin, and ecologically unsustainable tourism, are degrading the natural environment.
Acești factori, precum și intruziunea permanentă a activităților umane, incluzând proiectele de infrastructură din zona de coastă, din zona limitrofă acesteia și din bazinul hidrografic al Mării Baltice, precum și turismul nesustenabil din punct de vedere al mediului, conduc la degradarea mediului natural.
All this is seriously reducing the capacity of the Baltic Sea to sustainably provide the goods and services upon which people depend directly and indirectly for social, cultural and economic benefits.
Toate aceste aspecte reduc drastic capacitatea Mării Baltice de a furniza în mod durabil bunurile și serviciile de care oamenii depind direct și indirect pentru nevoile sociale, culturale și economice.
The European Council of 14 December 2007 highlighted concern for the status of the environment in the Baltic Sea, as reflected in the Communication from the Commission of 10 June 2009 to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions concerning the European Union Strategy for the Baltic Sea Region.
Consiliul European din 14 decembrie 2007 a subliniat preocuparea în privința situației mediului din Marea Baltică, astfel cum se reflectă în Comunicarea Comisiei din 10 iunie 2009 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European privind Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Mării Baltice.
Moreover, the Council invited the Commission to present a proposal for an initiative under Article 169 of the EC Treaty for the Baltic Sea Region.
În plus, Consiliul a invitat Comisia să prezinte o propunere de inițiativă în temeiul articolului 169 din Tratatul CE pentru regiunea Mării Baltice.
Science should contribute to addressing such challenges and finding solutions to the urgent environmental problems in the Baltic Sea.
Știința ar trebui să contribuie la abordarea acestor provocări și la găsirea unor soluții pentru problemele stringente de mediu de la Marea Baltică.
However, the gravity of the present situation calls for a qualitative and quantitative stepping-up of current research in the Baltic region through the development and implementation of a fully-integrated approach whereby the relevant research programmes of all the bordering States can be streamlined and focused in order to address the complex and urgent issues in a coordinated, efficient and effective manner.
Totuși, gravitatea situației actuale necesită o accelerare din punct de vedere calitativ și cantitativ a cercetării în curs în regiunea Mării Baltice prin dezvoltarea și punerea în aplicare a unei abordări complet integrate în cadrul căreia programele de cercetare relevante din toate statele vecine să poată fi raționalizate și orientate pentru a soluționa problemele complexe și stringente în mod coordonat, eficient și eficace.
At present, a number of research and development programmes or activities undertaken by Member States individually at national level to support research and development in the Baltic Sea region are not sufficiently coordinated at Union level to achieve the critical mass required in strategic research and development areas.
În prezent, o serie de programe sau activități de cercetare și dezvoltare derulate de statele membre în mod individual la nivel național pentru sprijinirea cercetării și dezvoltării în regiunea Mării Baltice nu sunt coordonate suficient la nivelul Uniunii pentru a obține masa critică necesară în domeniile strategice de cercetare și dezvoltare.
Furthermore, existing sector-specific research structures, which have evolved throughout a long history of national policies, are deeply rooted in national governance systems and prevent the development and funding of the multi-disciplinary, inter-disciplinary and trans-disciplinary environmental research needed to address the Baltic Sea challenges.
În plus, actualele structuri de cercetare specifice în funcție de sector, care au evoluat de-a lungul unei lungi tradiții de politici naționale, sunt puternic ancorate în sistemele naționale de guvernanță și împiedică dezvoltarea și finanțarea cercetării multidisciplinare, interdisciplinare și transdisciplinare din domeniul mediului, necesară pentru abordarea provocărilor de la Marea Baltică.
While there is a long tradition of Baltic Sea research cooperation with countries both within and outside the Baltic Sea area, collaborative efforts have so far lacked adequate financial resources for the optimal exploitation of the research potential due to the unequal economic and development situation in those countries as well as highly diverse national research agendas, research themes and priorities.
Deși există o lungă tradiție a cooperării în domeniul cercetării la Marea Baltică în rândul țărilor situate atât în interiorul, cât și în exteriorul zonei Mării Baltice, eforturile de colaborare nu au beneficiat până în prezent de resursele financiare adecvate pentru exploatarea optimă a potențialului de cercetare, din cauza situației economice și de dezvoltare neuniforme din aceste țări, precum și din cauza agendelor, temelor și priorităților naționale în materie de cercetare extrem de diferite.
The Commission, in its work programme for 2007-2008 of 11 June 2007 for the implementation of the Specific Programme Cooperation, provided financial support to BONUS ERA-NET and ERA-NET PLUS in the field of Baltic Sea environmental research in order to strengthen cooperation between environmental research funding agencies in the Baltic region and facilitate the transition to a joint research and development programme in the Baltic Sea to be implemented on the basis of Article 169 of the EC Treaty.
În programul său de lucru din 11 iunie 2007 pentru perioada 2007-2008 privind punerea în aplicare a programului specific „Cooperare”, Comisia a oferit sprijin financiar pentru BONUS ERA-NET și ERA-NET PLUS în domeniul cercetării de mediu de la Marea Baltică în vederea consolidării cooperării între agențiile de finanțare a cercetării din domeniul mediului din regiunea Mării Baltice și în vederea facilitării tranziției către un program comun de cercetare și dezvoltare la Marea Baltică care să fie pus în aplicare în temeiul articolului 169 din Tratatul CE.
By and large, BONUS ERA-NET and ERA-NET PLUS have worked well and it is thus important to ensure the continuity of the research efforts in order to address the pressing environmental challenges.
În general, BONUS ERA-NET și ERA-NET PLUS au funcționat bine și, prin urmare, este important să se asigure continuitatea eforturilor de cercetare pentru a aborda provocările importante din domeniul mediului.
In line with the approach of the Seventh Framework Programme and as acknowledged in the consultations with stakeholders undertaken during BONUS ERA-NET, there is a need for policy-driven research programmes in the Baltic region.
În conformitate cu abordarea din cel de Al șaptelea program-cadru și astfel cum s-a confirmat în cadrul consultărilor cu părțile interesate pe parcursul derulării BONUS ERA-NET, în regiunea Mării Baltice sunt necesare programe de cercetare circumscrise unei politici.