natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The deep recession will have a negative effect on the government balance, which is expected by the Commission to have reached a deficit of around 3,5 % of GDP in 2008.
Recesiunea profundă va avea un efect negativ asupra soldului bugetar, Comisia estimând un deficit de aproape 3,5 % din PIB în 2008.
Falling domestic demand has contributed to an unwinding of large external imbalances.
Scăderea cererii interne a contribuit la corectarea unor dezechilibre externe puternice.
Employment will fall considerably in 2009.
Rata de ocupare a forței de muncă va scădea considerabil în 2009.
Unemployment is now increasing and is expected to increase substantially from around 6,5 % in 2008.
Șomajul este în prezent în creștere și se așteaptă să crească substanțial față de valoarea de 6,5 % pe care a înregistrat-o în 2008.
Thus far job losses have mostly affected low-skilled workers from the construction and retail sectors but other groups are also being increasingly affected.
Până acum pierderile de locuri de muncă au afectat în principal lucrătorii cu un nivel scăzut de calificare din sectorul construcțiilor și al comerțului cu amănuntul, însă în prezent sunt afectate din ce în ce mai mult și alte grupuri.
A range of disadvantaged groups and young people are likely to suffer, reversing the improvements in employment amongst these groups over the recent past.
O serie de grupuri defavorizate, precum și tinerii vor fi probabil afectați, inversând evoluțiile pozitive din ultimii ani privind angajarea în cadrul acestor grupuri.
Tighter credit constraints, eroding real income, and falling confidence among business and consumers is set to depress domestic demand for 2009.
Condițiile de creditare mai stricte, care au diminuat venitul real și au scăzut încrederea întreprinderilor și consumatorilor, vor determina o reducere a cererii interne în 2009.
Inflation has peaked at 11,1 % in 2008, fed by high commodity prices and domestic wage pressures.
Inflația a atins, în 2008, un nivel ridicat de 11,1 %, fiind alimentată de prețurile ridicate la produsele de bază și de presiunile salariale interne.
Significant wage increases might have undermined external competitiveness, which together with weak external demand should depress export growth in 2009.
Este posibil ca creșterile salariale semnificative să fi pus în pericol competitivitatea externă a țării, care, împreună cu cererea externă redusă, vor diminua creșterea exporturilor în 2009.
However, slowdown of nominal wage growth is expected in coming years.
Cu toate acestea, în anii următori, se așteaptă o încetinire a creșterii salariului nominal.
Inflation accelerated to over 4 % in 2008 on the back of rising energy and food prices, but is expected to ease in 2009.
Inflația a crescut într-un ritm accelerat și a depășit 4 % în 2008, ca urmare a prețurilor ridicate la energie și produse alimentare, dar se preconizează că va scădea în 2009.
The economic slowdown is likely to have reduced the budget surplus to 3 % of GDP in 2008.
Este probabil ca încetinirea economică să fi redus excedentul bugetar la 3,0 % din PIB în 2008.
Employment contracted in 2008 by around 1 % and this trend will continue in 2009.
Gradul de ocupare a forței de muncă a scăzut cu aproape 1 % în 2008 și această tendință va continua în 2009.
The unemployment rate should continue to rise from the rate of around 7,7 % in 2008.
Rata șomajului va continua probabil să crească, de la nivelul de aproximativ 7,7 % înregistrat în 2008.
Depending on the intensity of the economic slowdown, unemployment may not be restricted to the low-skilled and to disadvantaged groups and geographical areas.
În funcție de intensitatea încetinirii creșterii economice, s-ar putea ca șomajul să nu afecteze doar persoanele cu un nivel redus de calificare, grupurile și zonele geografice defavorizate.
GDP is expected by the Commission to have grown by 2,1 % in 2008, down from 3,9 % in 2007.
Pentru 2008 Comisia preconizează o creștere a PIB-ului cu 2,1 %, mai puțin decât nivelul de 3,9 % atins în 2007.
GDP growth is expected to weaken in 2009.
Se estimează ca nivelul creșterii PIB-ului să scadă în 2009.
Real GDP growth in the Netherlands has slowed to 1,9 % in 2008 from 3,5 % in 2007.
În Țările de Jos, creșterea reală a PIB-ului a scăzut de la 3,5 % în 2007 la 1,9 % în 2008.
Growth is set to fall in 2009 as a result of the global downturn, shrinking investment and a substantial slowdown in private consumption.
În 2009 se estimează o diminuare a creșterii ca urmare a încetinirii globale a creșterii economice, o reducere a investițiilor și o frânare substanțială a consumului privat.
However, the Commission expects the surplus to turn into a budget deficit of 1,4 % of GDP in 2009 and 2,7 % in 2010.
Cu toate acestea, Comisia se așteaptă ca excedentul să se transforme într-un deficit bugetar de 1,4 % din PIB pentru anul 2009 și de 2,7 % în 2010.
Despite the global downturn, the Netherlands is expected to have a current account surplus of over 8 % of GDP in 2008, which is likely to narrow to 6,5 % of GDP in 2009.
În pofida încetinirii globale, se anticipează un excedent de cont curent de 8 % din PIB pentru Țările de Jos în 2008, care se va reduce la 6,5 % din PIB în 2009.
As a result, unemployment has fallen in 2008, but is expected to increase in 2009.
Ca urmare, șomajul a scăzut în 2008, însă se prognozează că va spori în 2009.
Employers have thus far been reluctant to resort to dismissals as they fear not being able to find qualified personnel once the economy recovers.
Până în prezent angajatorii nu au dorit să recurgă la concedieri, fiindu-le teamă să nu se regăsească în situația de a nu găsi personal calificat în momentul în care economia se va revigora.
According to the Commission, Austria recorded a small budget deficit of 0,6 % of GDP in 2008 that is set to widen markedly in 2009.
Potrivit Comisiei, Austria a înregistrat un deficit bugetar mic de 0,6 % din PIB în 2008, care se va mări semnificativ în 2009.
With an expected current account surplus of over 3 % of GDP in 2008 that are forecast to stay near that level over 2009 and 2010, external balances are healthy.
Cu un excedent de cont curent estimativ de peste 3 % din PIB în 2008, estimat să rămână în jurul aceluiași nivel în 2009 și în 2010, soldurile externe sunt solide.
According to the Commission, Poland’s GDP growth slowed to 5 % in 2008, after growing by 6,7 % in 2007.
Potrivit Comisiei, creșterea PIB-ului Poloniei a încetinit de la 6,7 % în 2007 la 5 % în 2008.
This vigorous growth has been mainly driven by private consumption and buoyant investment.
Această creștere energică a fost în principal determinată de consumul privat și de ritmul dinamic al investițiilor.
Inflation peaked at around 4,25 % in 2008, but should slow in 2009.
Inflația a atins cota maximă de aproximativ 4,25 % în 2008, dar ar trebui să încetinească în 2009.
The budget deficit is expected to have widened slightly to 2,5 % of GDP in 2008 and this is projected by the Commission to further deteriorate by about one percentage point in 2009.
Deficitul bugetar este estimat să fi crescut ușor la 2,5 % din PIB în 2008, iar Comisia anticipează că se va deteriora în continuare cu circa 1 % în 2009.
The current account deficit, of 5,6 % of GDP in 2008, is likely to remain at that level in 2009.
Este probabil ca deficitul de cont curent, de 5,6 % din PIB în 2008, să rămână la acest nivel în anul 2009.
According to the Commission, Portugal’s GDP growth dropped to 0,2 % in 2008, from almost 2 % in 2007.
Potrivit Comisiei, creșterea PIB-ului Portugaliei a scăzut de la aproximativ 2 % în 2007 la 0,2 % în 2008.
This slowdown was driven by sluggish investment and a weaker export performance, associated with the slowdown of external demand.
Această încetinire este consecința investițiilor reduse și a rezultatelor slabe înregistrate în sectorul exporturilor, asociate scăderii cererii externe.
While inflation has surged to almost 8 % in 2008, it is projected by the Commission to fall in 2009.
Inflația a crescut până la aproximativ 8 % în 2008, însă, în 2009, Comisia se așteaptă ca aceasta să scadă.
The government deficit reached an estimated 5,2 % of GDP in 2008 and without a change in policy is likely to increase further in 2009.
Deficitul public a atins, conform estimărilor, nivelul de 5,2 % din PIB în 2008 și, în absența unei modificări de politică, este probabil ca această tendință să continue în 2009.
Inflation picked up markedly in 2007 due to rising energy and food prices, and strong demand pressures, but fell from its peak of 6,5 % to 1,8 % at the end of 2008.
Inflația a crescut în mod considerabil în 2007 ca urmare a creșterii prețurilor energiei și produselor alimentare și a presiunilor puternice ale cererii, însă a înregistrat o scădere până la 1,8 % la sfârșitul anului 2008 față de valoarea maximă de 6,5 %.
The current account deficit is expected to have been 6 % of GDP in 2008.
Se preconizează că deficitul de cont curent va crește până la un nivel de aproximativ 6 % din PIB în 2008.
In line with economic activity, employment growth started to lose momentum in the second half of 2008 after strong dynamics and is expected to weaken further in 2009.
În mod similar cu activitatea economică, creșterea gradului de ocupare a forței de muncă a început să își piardă dinamismul în a doua jumătate a anului 2008, după o perioadă de puternic dinamism, și se preconizează că acest lucru va continua și în 2009.
The unemployment rate is expected to have fallen to 4,5 % in 2008, and to increase in 2009.
Se estimează că rata șomajului a scăzut până la 4,5 % în 2008 și că va crește în 2009.
Current indications suggest a rise in unemployment in export-oriented and labour-intensive services that will mostly affect workers on fixed-term contracts (mainly the young and foreign workers) and low skilled.
Indicațiile actuale sugerează o creștere a ratei șomajului în serviciile axate pe exporturi și cele cu utilizare intensivă a forței de muncă, ceea ce îi va afecta în special pe lucrătorii cu contracte pe durată determinată (mai ales lucrătorii tineri și străini) și pe cei slab calificați.
The government budget deficit is expected by the Commission to have widened to 2,2 % of GDP in 2008.
Comisia preconizează că deficitul public va crește până la un nivel de 2,2 % din PIB în 2008.
The current account deficit is estimated to have been 6 % of GDP in 2008, and is expected to remain at that level in 2009.
Se estimează că, în 2008, deficitul de cont curent a reprezentat 6 % din PIB și că va rămâne la acest nivel în 2009.
Unemployment is likely to stay high, at above 10 % in 2009.
Se preconizează că rata șomajului va fi în continuare ridicată, la un nivel de peste 10 % în 2009.
The export-oriented companies, in particular the automotive sector, and employees with atypical contracts will likely be hardest affected by the slowdown.
Se așteaptă ca întreprinderile axate pe exporturi, în special din sectorul autovehiculelor, și salariații cu contracte atipice să fie cel mai grav afectați de încetinirea activității economice.
However, falling global commodity prices should lead to a marked deceleration in 2009.
Cu toate acestea, scăderea prețurilor mondiale la produsele de bază ar trebui să determine o scădere semnificativă a inflației în 2009.
Finland’s budget surplus should still have reached 4,5 % of GDP in 2008.
În 2008, Finlanda trebuie să fi înregistrat un excedent bugetar de 4,5 % din PIB.
The present current account surplus of 4,2 % of GDP is expected to decrease somewhat.
Se estimează ca excedentul actual al contului curent de 4,2 % din PIB să se modereze într-o anumită măsură.
Employment grew in 2008, although at a slower pace than in 2007.
Rata ocupării forței de muncă a crescut în 2008, deși ritmul acesteia a fost mai lent decât în 2007.
This growth is expected to reverse in 2009.
Se estimează ca această tendință să se inverseze în 2009.
Recent tight labour market conditions are expected to dampen the immediate impact of the downturn on unemployment, which is expected to rise in exporting industries and among older workers and the young.
Se preconizează ca recentele condiții stricte de pe piața muncii să atenueze impactul imediat al încetinirii creșterii economice asupra șomajului, care va crește, probabil, în industriile exportatoare și în rândul lucrătorilor în vârstă și al celor tineri.
In 2008, inflation was 3,3 %, but should ease in 2009.
În 2008, inflația a fost de 3,3 %, dar aceasta ar trebui să scadă în 2009.
Sweden ran a budget surplus of 2,3 % of GDP in 2008.
Suedia a înregistrat un excedent bugetar de 2,3 % din PIB în 2008.
The UK economy has slowed significantly, falling from 3 % GDP growth in 2007, to 0,7 % in 2008, and is set to contract in 2009.
Economia Regatului Unit a încetinit semnificativ, creșterea PIB-ului scăzând de la 3 % în 2007 la 0,7 % în 2008, și se preconizează că această tendință va continua în 2009.
The slowdown reflects the impact of the current financial crisis and a steep downturn in the housing market, which have led to a marked weakening of domestic demand with reductions in private consumption and investment.
Încetinirea creșterii economice reflectă impactul crizei financiare actuale și un declin net al pieței locuințelor, care au condus la scăderea marcată a cererii interne și, în paralel, la reducerea consumului privat și a investițiilor.
Inflation peaked at almost 4 % during 2008, but is expected to fall back to a very low level in 2009.
Inflația a atins un nivel record de 4 % în 2008, dar se așteaptă ca aceasta să atingă un nivel foarte scăzut în 2009.
Public finances are rapidly deteriorating under the impact of the downturn and discretionary fiscal easing.
Finanțele publice se deteriorează rapid sub impactul încetinirii creșterii economice și al relaxării fiscale discreționare.
The Commission calculation suggests that the employment rate increased modestly in 2008, but is projected to fall as the economy contracts in 2009.
Calculul Comisiei sugerează că rata ocupării forței de muncă a crescut ușor în 2008, dar se așteaptă ca aceasta să scadă odată cu contractarea economiei în 2009.
Unemployment increased to around 6 % in the course of 2008, and looks set to rise further in 2009.
Rata șomajului a crescut până la aproximativ 6 % în cursul anului 2008 și se așteaptă ca această tendință să continue în 2009.
The sectors initially most affected by job losses were financial services and construction but the effects on employment are broader with weakening labour demand being widespread.
Sectoarele afectate inițial în cea mai mare măsură de pierderile de locuri de muncă au fost serviciile financiare și construcțiile, dar efectele asupra ocupării forței de muncă se adâncesc odată cu scăderea la scară tot mai largă a cererii de forță de muncă.
Unemployment has so far particularly affected men and some regions while the impact across age groups has been fairly even.
Șomajul a afectat până acum cu precădere bărbații și anumite regiuni, dar impactul la nivelul grupurilor de vârstă a fost destul de echilibrat.
Inflation fell sharply in the second half of 2008 and is expected to continue to fall to around 1 % in the course of 2009.
Inflația a scăzut puternic în a doua jumătate a anului 2008, se așteaptă să continue scăderea până aproape de 1 % în cursul anului 2009.
Progress was made in the consolidation of public finances in the past few years.
S-au înregistrat progrese în privința consolidării finanțelor publice în ultimii ani.
Luxembourg has continued the implementation of its National Reform Programme. Luxembourg has made some progress to increase the employment rate of older workers, reduce the number of early school leavers and remove artificial barriers in the education system, and to make the economic environment more attractive.
Luxemburgul a continuat punerea în aplicare a programului său național de reformă, înregistrând unele progrese privind creșterea ratei ocupării locurilor de muncă în cazul lucrătorilor în vârstă, reducerea abandonului școlar, înlăturarea barierelor artificiale din sistemul educațional și creșterea atractivității mediului economic.
on media literacy in the digital environment for a more competitive audiovisual and content industry and an inclusive knowledge society
privind educația în domeniul mass-media în mediul digital pentru o industrie audiovizuală și a conținutului mai competitivă și o societate a cunoașterii integratoare
Having regard to the Treaty establishing the European Community, in particular Article 211 thereof [1],
având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 211 [1],
On 20 December 2007 the Commission adopted a Communication ‘A European approach to medial literacy in the digital environment’ [2] focussing on media literacy for commercial communication covering issues related to advertising, media literacy for audiovisual works which is in part about raising awareness of European film and enhancing creativity skills and media literacy for online which, for example would give citizens a better knowledge of how Internet search engines work.
La 20 decembrie 2007, Comisia a adoptat comunicarea intitulată „O abordare europeană a competenței mediatice în mediul digital” [2], axată pe educația media pentru comunicarea comercială, care acoperă chestiuni legate de publicitate, pe educația media pentru operele audiovizuale, care constă în parte în informarea cu privire la filmul european și în sporirea abilităților creatoare, și pe educația media pentru conținutul online, care, de exemplu, ar permite cetățenilor să înțeleagă mai bine modul în care funcționează motoarele de căutare pe internet.
The European Parliament, in its report on media literacy in a digital world [3], urged the Commission to expand its policy to promote media literacy, working together with all European Institutions and with local and regional authorities.
În raportul său asupra competenței mediatice în lumea digitală [3], Parlamentul European a invitat Comisia să își dezvolte politica de promovare a educației media, în colaborare cu toate instituțiile europene și cu autoritățile locale și regionale.
Council conclusions on Media Literacy [4] adopted by the Education, Youth and Culture Council of 21/22 May 2008 endorse the strategic view proposed by the European Commission of media literacy as an important factor for active citizenship in today's information society.
Concluziile Consiliului privind competența mediatică [4] adoptate de Consiliul Educație, Tineret și Cultură din 21-22 mai 2008 aprobă viziunea strategică propusă de Comisia Europeană asupra educației media ca factor esențial al cetățeniei active în societatea informațională de astăzi.
A global opinion on Creative Content on line and Media literacy was adopted by the Committee of Regions in October 2008 [5].
În octombrie 2008, Comitetul Regiunilor a adoptat un aviz general cu privire la conținutul creativ online și la competența mediatică [5].
The Lisbon Council [6] concluded that ‘content industries create added value by exploiting and networking European cultural diversity’.
Consiliul European de la Lisabona [6] a afirmat că „industriile din domeniul conținutului creează valoare adăugată prin exploatarea și organizarea în rețea a diversității culturale europene”.
A higher degree of media literacy would significantly help to approaching the objectives set for the European Union at the Lisbon European Council and in the i2010 initiative in particular regarding a more competitive knowledge economy, while contributing to a more inclusive information society.
Un nivel mai ridicat de educație media ar avea un rol considerabil în atingerea obiectivelor fixate de Uniunea Europeană la Consiliul European de la Lisabona și în cadrul inițiativei i2010, în special în privința unei economii a cunoașterii mai competitive, contribuind totodată la crearea unei societăți informaționale mai integratoare.
The public consultation held at the end of 2006 showed that there are different practices and uneven levels of media literacy throughout Europe.
Consultarea publică organizată la sfârșitul anului 2006 a scos în evidență diferențele dintre practicile și nivelurile de educație media din Europa.
At the same time, it is recognised that there are no agreed criteria or standards for assessing media literacy, and there is an urgent need for larger-scale, longer-term research to establish such criteria.
În același timp, este recunoscut faptul că nu există criterii sau standarde convenite pentru evaluarea educației media și că este nevoie urgentă să se întreprindă lucrări de cercetare la scară largă și de lungă durată pentru stabilirea unor astfel de criterii.
As recognised in the study ‘Current trends and approaches to media literacy in Europe’ carried out for the Commission in the second half of 2007 there are some barriers to development in the area of media literacy at European level.
Așa cum s-a afirmat în studiul „Tendințe și abordări curente ale educației media în Europa” realizat pentru Comisie în a doua jumătate a anului 2007, există unele bariere în calea dezvoltării în domeniul educației media la nivel european.
These include in particular lack of shared vision, lack of European visibility of national, regional and local initiatives, lack of European networks and of co-ordination between stakeholders.
Printre acestea se numără lipsa unei viziuni comune, lipsa vizibilității europene a inițiativelor naționale, regionale și locale și absența unor rețele europene și a coordonării între părțile interesate.
It would be extremely important to be able to analyse, highlight and spread good practices in the field throughout the European Union and to create and foster European networks among stakeholders.
Ar fi extrem de important ca bunele practici din acest domeniu să poată fi analizate, puse în valoare și difuzate în întreaga Uniune Europeană și să se creeze și promoveze rețele europene între părțile interesate.
The ability of European citizens to make informed and diversified choices as media consumers would contribute to the competitiveness of the European audiovisual and content industry.
Capacitatea cetățenilor europeni de a face alegeri diversificate și în cunoștință de cauză, în calitate de consumatori de media, ar contribui la competitivitatea industriei europene a audiovizualului și a conținutului.
Media literacy relates to the ability to access the media, to understand and critically evaluate different aspects of the media and media content and to create communications in a variety of contexts.
Educația media se referă la capacitatea de a accesa mijloacele de informare, de a înțelege și de a evalua cu spirit critic diferite aspecte ale acestora și ale conținutului lor și de a crea comunicări într-o varietate de contexte.
The diffusion of digital creative content and the multiplication of online and mobile distribution platforms create new challenges for media literacy.
Difuzarea conținutului creativ digital și multiplicarea platformelor de distribuție online și mobile dau naștere la noi provocări pentru educația media.
In today's world, citizens need to develop analytical skills that allow for better intellectual and emotional understanding of digital media.
În lumea de astăzi, cetățenii trebuie să își dezvolte abilități analitice care să le permită o mai bună înțelegere intelectuală și emoțională a mass-mediei digitale.
Media literacy includes all media.
Educația media include toate mijloacele de informare.
The aim of media literacy is to increase people's awareness of the many forms of media messages encountered in their everyday lives.
Scopul ei este de a crește nivelul de informare a cetățenilor cu privire la diversele forme ale mesajelor media pe care le întâlnesc în viața de zi cu zi.
Media messages are the programmes, films, images, texts, sounds and websites that are carried by different forms of communication.
Aceste mesaje sunt programele, filmele, imaginile, textele, sunetele și site-urile web oferite de diferite forme de comunicare.