natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Member States that, prior to the adoption of this Recommendation, have granted in the frequency bands or sub-bands made available for operation of MCV systems, exclusive individual rights of use for the provision of land-based mobile electronic communications networks and/or services extending to their territorial seas should, on the occasion of the first review, modification, extension or renewal of such exclusive rights of use, based on either EU or national law, where appropriate, change such rights of use in order to allow for the operation of MCV systems in their territorial seas.
Statele membre care, înainte de adoptarea prezentei recomandări, au acordat, în benzile sau subbenzile de frecvențe puse la dispoziție pentru exploatarea sistemelor MCV, drepturi individuale exclusive de furnizare de rețele și/sau de servicii de comunicații electronice mobile terestre care se extind și asupra apelor lor teritoriale trebuie, cu ocazia primei reexaminări, modificări, extinderi sau reînnoiri a respectivelor drepturi de utilizare exclusive, să modifice aceste drepturi bazându-se fie pe dreptul Uniunii Europene, fie pe dreptul național, după caz, astfel încât să permită exploatarea sistemelor MCV în apele lor teritoriale.
Pending such first review, modification, extension or renewal, the Member States concerned should promote the provision of MCV services in their territorial seas on the basis of spectrum trading, spectrum sharing or any other comparable arrangements with the land-based mobile operators enjoying the relevant exclusive rights.
În așteptarea acestei prime reexaminări, modificări, extinderi sau reînnoiri, statele membre în cauză trebuie să promoveze furnizarea de servicii MCV în apele lor teritoriale pe baza schimbului de radiofrecvențe, a partajării spectrului sau a oricărui alt aranjament comparabil cu operatorii de telefonie mobilă terestră, care beneficiază de drepturile exclusive în chestiune.
Member States should cooperate actively, constructively and in a spirit of solidarity, using existing procedures where appropriate, to manage any issues concerning harmful interference allegedly caused by the operation of MCV systems.
Statele membre trebuie să coopereze activ, constructiv și în spiritul solidarității, utilizând, după caz, procedurile existente, pentru a gestiona orice problemă legată de interferențele prejudiciabile despre care se presupune că au fost generate de operarea sistemelor MCV.
Member States should promptly bring issues concerning harmful interference allegedly caused by the operation of an MCV system falling under the jurisdiction of another Member State to the attention of the latter Member State and should inform the Commission.
Statele membre trebuie să aducă chestiunile privind interferențele prejudiciabile – despre care se presupune că au fost generate de operarea unor sisteme MCV aflate sub jurisdicția unui alt stat membru – neîntârziat la cunoștința statului membru în cauză și trebuie să informeze Comisia.
Where appropriate, the Commission should inform the Communications Committee and the Radio Spectrum Committee of the abovementioned issues in order to seek solutions to any difficulties.
Dacă este cazul, Comisia trebuie să informeze Comitetul pentru comunicații și Comitetul pentru spectrul de frecvențe radio în legătură cu problemele menționate mai sus, în vederea identificării unor soluții.
Member States that have jurisdiction over the MCV systems suspected of interfering harmfully with services in the territory of another Member State should respond and promptly resolve any such interference.
Statele membre care au jurisdicție asupra serviciilor MCV suspectate că interferează în mod prejudiciabil cu serviciile de pe teritoriul altui stat membru trebuie să reacționeze și să soluționeze cu promptitudine orice astfel de interferență.
Member States should take any appropriate measures in order to ensure that consumers and other end-users are adequately informed about the terms and conditions for the use of MCV services.
Statele membre trebuie să ia toate măsurile necesare pentru a garanta consumatorilor și celorlalți utilizatori finali o informare adecvată cu privire la termenii și condițiile de utilizare a serviciilor MCV.
Member States should keep the use of spectrum for the provision of MCV services under scrutiny, in particular concerning actual or potential harmful interference, and should report their findings to the Commission in order to allow a timely review of this Recommendation if necessary.
Statele membre trebuie să mențină sub observație utilizarea spectrului de frecvențe pentru furnizarea serviciilor MCV, în special în ceea ce privește interferențele prejudiciabile existente sau potențiale, și trebuie să comunice Comisiei constatările, pentru a permite revizuirea în timp util a prezentei recomandări, dacă este cazul.
See page 38 of this Official Journal.
A se vedea pagina 38 din prezentul Jurnal Oficial.
Council Recommendation to Greece
Recomandarea Consiliului către Grecia
with a view to ending the inconsistency with the broad guidelines of the economic policies in Greece and removing the risk of jeopardising the proper functioning of the economic and monetary union
pentru a pune capăt neconcordanței cu orientările generale ale politicilor economice în Grecia și a îndepărta riscul de punere în pericol a bunei funcționări a uniunii economice și monetare
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 121(4) thereof,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (4),
The macroeconomic and budgetary situation has deteriorated markedly in Greece over the last year and Greek public finances have worsened much beyond what could have been expected as a result of the downturn.
Situația macroeconomică și bugetară s-a deteriorat puternic în Grecia în cursul anului trecut și situația finanțelor publice în Grecia s-a înrăutățit cu mult peste nivelul estimat ca urmare a încetinirii economice.
These developments are largely due to national factors that have developed over the longer term, resulting in a deterioration of the net lending position of the Greek economy and high and persistent external imbalances, mirroring large competitiveness losses and a marked deterioration of the fiscal position.
Aceste evoluții se datorează în mare parte unor factori naționali care s-au amplificat pe termen lung, ducând la deteriorarea poziției nete creditoare a economiei elene și la dezechilibre externe importante și persistente, reflectând importante pierderi în domeniul competitivității și puternica deteriorare a poziției fiscale.
National policies in terms of the conduct of fiscal policy, the efficiency of public administration and lack of structural reforms (where indicators show that Greece ranks poorly compared with international benchmarks) have contributed to poor economic and fiscal performance.
Politicile naționale în ceea ce privește gestionarea politicilor bugetare, eficiența administrației publice și lipsa reformelor structurale (indicatorii arătând că Grecia ocupă o poziție slabă față de referințele internaționale) au contribuit la rezultatele economice și fiscale slabe.
The current situation poses major challenges for the long-term sustainability of the Greek economy, and the economic and fiscal situation may have negative spill-over on other euro-area members, as evidenced by movements in the financial spreads of a number of Member States.
Situația actuală aduce provocări majore la adresa sustenabilității pe termen lung a economiei Greciei, iar situația economică și fiscală ar putea avea influențe negative asupra altor țări din zona euro, după cum o arată evoluțiile spreadurilor financiare ale mai multor state membre.
The current situation also risks jeopardising the proper functioning of the economic and monetary union.
Situația actuală riscă de asemenea să pună în pericol buna funcționare a uniunii economice și monetare.
The Council and Commission have repeatedly pointed to the longer-term structural problems of the Greek economy in various multilateral surveillance exercises.
Consiliul și Comisia au atras atenția în repetate rânduri asupra problemelor structurale pe termen lung ale economiei Greciei cu ocazia diverselor exerciții de supraveghere multilaterală.
These include budgetary surveillance in the framework of the Stability and Growth Pact and the Lisbon Strategy in which the Broad Guidelines of the Economic Policies [1], provide a general reference framework for structural reform in the Union and in the euro area.
Printre aceste exerciții se numără și supravegherea bugetară în cadrul Pactului de stabilitate și de creștere și al Strategiei de la Lisabona, orientările generale ale politicilor economice [1] prevăzute de acestea oferind un cadru general de referință pentru reforma structurală din Uniune și din zona euro.
These include recommendations to Member States to respect their medium-term budgetary objectives and to take effective action in order to ensure a prompt correction of excessive deficits, as well as to aim at correcting the current account deficit by implementing structural reforms, boosting external competitiveness and contributing to their correction via fiscal policies.
Orientările respective includ recomandări către statele membre de a respecta obiectivele bugetare pe termen mediu și de a acționa eficient pentru a asigura corectarea promptă a deficitelor excesive, precum și pentru a viza corectarea deficitului de cont curent prin punerea în aplicare de reforme structurale, impulsionarea competitivității pe plan extern și sprijinirea corectării acestora prin politici fiscale.
In this context, reflecting the deep structural problems in the Greek economy covering fiscal, labour and product market issues, the Council, in its Recommendation of 25 June 2009 [2], noted that for Greece it is ‘imperative to intensify efforts to address the macro-economic imbalances and structural weaknesses of the Greek economy’ and directed country-specific recommendations to Greece, including that it should continue with fiscal consolidation; increase competition in professional services; reform to increase investments in R&D; use structural funds more efficiently; reform public administration and take a broad range of labour market measures within an integrated flexicurity approach.
În acest context și ținând seama de gravele probleme structurale ale economiei elene pe plan fiscal, al pieței muncii și al pieței de produse, Consiliul, în Recomandarea sa din 25 iunie 2009 [2], a subliniat că „este imperativ să se intensifice eforturile de remediere a dezechilibrelor macroeconomice și a deficiențelor structurale din economia Greciei” și a adresat recomandări specifice Greciei, printre care și aceea de a continua consolidarea fiscală, de a îmbunătăți concurența în serviciile profesionale, de a adopta reforme pentru a spori investițiile în cercetare și dezvoltare, de a utiliza fondurile structurale mai eficient, de a reforma administrația publică și de a adopta o gamă largă de măsuri privind piața muncii adoptând o abordare integrată conformă cu principiile flexicurității.
At the same time, the Council recommended that Greece, as a member of the euro area, secure the sustainability and improve the quality of public finances, modernise public administration and implement the Union’s common principles of flexicurity.
În același timp, Consiliul a recomandat Greciei, ca membru al zonei euro, să asigure sustenabilitatea și să amelioreze calitatea finanțelor publice, să ia măsuri de modernizare a administrației publice și să pună în aplicare principiile comune de flexicuritate ale Uniunii.
Greece's economic and budgetary policies are not in line with the country-specific recommendations issued under the Broad Guidelines of the Economic Policies, nor the recommendations addressed to Member States forming part of the euro area, set out in the Council Recommendation of 14 May 2008 on the broad economic policy guidelines for the Member States and the Community.
Politicile economice și bugetare ale Greciei nu respectă recomandările specifice emise în temeiul orientărilor generale ale politicilor economice și nici recomandările adresate statelor membre ale zonei euro, prevăzute în Recomandarea Consiliului din 14 mai 2008 privind orientările generale de politică economică pentru statele membre și Comunitate.
On 15 January 2010, Greece submitted the 2010 update of its stability programme, which contains objectives in the budgetary area for the period up to 2013 and which should be read in conjunction with the budget for 2010 adopted by the Greek Parliament on 23 December 2009; the Council delivered an opinion on 16 February 2010 on the 2010 update of the Greek stability programme in accordance with Article 5(3) of Council Regulation (EC) No 1466/97 of 7 July 1997 on the strengthening of the surveillance of budgetary positions and the surveillance and coordination of economic policies [3].
La 15 ianuarie 2010, Grecia a prezentat actualizarea din 2010 a programului său de stabilitate, care cuprinde obiective din domeniul bugetar pentru o perioadă care se încheie în 2013, care ar trebui coroborată cu bugetul pentru 2010 adoptat de parlamentul elen la 23 decembrie 2009; Consiliul a emis un aviz la 16 februarie 2010 cu privire la actualizarea din 2010 a programului de stabilitate al Greciei, în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice [3].
On 16 February 2010, the Council also adopted a Decision under Article 126(9) TFEU giving notice to Greece to take measures for the deficit reduction judged necessary in order to remedy the situation of excessive deficit [4] (hereinafter ‘the Council Decision of 16 February 2010’).
La 16 februarie 2010, Consiliul a adoptat și o decizie în temeiul articolului 126 alineatul (9) din TFUE prin care notifică Grecia să ia măsurile de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv [4] (denumită în continuare „decizia Consiliului din 16 februarie 2010”).
The proper functioning of the coordination of economic policies in the euro area requires a timely use of instruments available under Article 121 TFEU.
Buna funcționare a coordonării politicilor economice în zona euro necesită o utilizare oportună a instrumentelor disponibile în temeiul articolului 121 din TFUE.
Article 121(4) TFEU establishes that the Commission may address a warning to the Member State concerned and may recommend the Council to make the necessary recommendations to that Member State.
Articolul 121 alineatul (4) din TFUE prevede posibilitatea Comisiei de a adresa un avertisment statului membru vizat și de a recomanda Consiliului să facă recomandările necesare statului membru respectiv.
Given the gravity of the situation and in order to ensure consistency with the Council Decision of 16 February 2010, it is appropriate that the Council adopt the necessary recommendations.
Dată fiind gravitatea situației și pentru a garanta coerența cu decizia Consiliului din 16 februarie 2010, este oportună adoptarea recomandărilor necesare de către Consiliu.
In addition, the Council may, acting on a proposal from the Commission, decide to make its recommendations public.
În plus, la propunerea Comisiei, Consiliul poate decide să facă publice recomandările sale.
Although the deterioration in macroeconomic conditions in 2009 has been more pronounced than anticipated by the authorities, public finances have worsened much beyond what could have been expected as a result of the stronger-than-projected downturn.
Deși deteriorarea condițiilor macroeconomice în 2009 a fost mai pronunțată decât anticipaseră autoritățile, finanțele publice s-au deteriorat cu mult mai mult decât era de așteptat, din cauza unei încetiniri a activității economice mai puternice decât se prevăzuse.
The deterioration is to a large extent the result of budgetary policies implemented by the Greek government.
Deteriorarea este în mare măsură rezultatul politicilor bugetare puse în aplicare de guvernul elen.
The general government deficit in 2009 is currently estimated at 12,75 % of GDP, compared to a target of 3,75 % of GDP in the January 2009 update of the stability programme.
Deficitul public în 2009 este estimat în prezent la 12,75 % din PIB, față de obiectivul de 3,75 % din PIB din actualizarea din ianuarie 2009 a programului de stabilitate.
The 2010 budget was adopted by the Greek Parliament on 23 December 2009 setting a deficit target of 9,1 % of GDP in 2010.
La 23 decembrie 2009, parlamentul elen a adoptat bugetul pentru 2010, în care se stabilește o țintă de deficit de 9,1 % din PIB în 2010.
In the meantime, the Greek authorities announced the intention to step up fiscal adjustment already in 2010, setting the budgetary target for 2010 at 8,7 % of GDP.
Între timp, autoritățile elene și-au anunțat intenția de a intensifica ajustarea bugetară încă din 2010, fixând obiectivul bugetar pentru 2010 la 8,7 % din PIB.
The January 2010 update of the stability programme confirmed the revised budgetary target for 2010 at 8,7 % of GDP.
Actualizarea din ianuarie 2010 a programului de stabilitate a confirmat ținta bugetară revizuită pentru 2010 la nivelul de 8,7 % din PIB.
The long-term budgetary impact of ageing on public expenditures is well above the Union average, mainly as a result of a very high projected increase in pension expenditure as a share of GDP over the coming decades.
Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației asupra cheltuielilor publice se situează cu mult peste media din Uniune, fiind influențat în mare măsură de o creștere preconizată foarte accentuată a cheltuielilor în sectorul pensiilor, ca pondere din PIB, în deceniile următoare.
Available indicators, as evidenced in the Commission services’ 2009 sustainability report, point to very high risks to the sustainability of public finances, which, in addition to budgetary consolidation, needs to be addressed through the reform of the pension and health care systems.
După cum a arătat raportul serviciilor Comisiei din 2009 pe tema sustenabilității, indicatorii disponibili semnalează riscuri foarte ridicate la adresa sustenabilității finanțelor publice, care, pe lângă consolidarea bugetară, ar trebui să fie abordată prin reformarea sistemelor de pensii și de sănătate.
The Greek pension system suffers from several problems, including the fact that it is fragmented in its coverage.
Sistemul de pensii din Grecia este afectat de probleme la mai multe niveluri, inclusiv de faptul că are o acoperire fragmentară.
Although Greece has one of the highest average benefit ratios in the Union — with a negative impact on incentives to work, as reflected in particular in the low employment rate among older workers — it has one of the highest poverty rates among the elderly.
Deși Grecia are unul dintre cele mai ridicate niveluri de prestație medie din Uniune, cu impact negativ asupra stimulentelor în favoarea continuării activității, după cum o arată concret gradul scăzut de ocupare a forței de muncă în rândul populației mai în vârstă, aceasta are una dintre cele mai ridicate rate ale sărăciei în rândul aceleiași populații.
There are also problems with early retirement schemes that provide alternative, but costly, pathways to retirement.
Există, de asemenea, probleme cu schemele de pensionare anticipată care oferă soluții alternative dar costisitoare de pensionare.
The health care system also needs reform, in particular to significantly improve efficiency and management as these have been a cause of recurrent budgetary overruns.
Sistemul de sănătate ar trebui de asemenea reformat, în special pentru a se îmbunătăți semnificativ eficiența și gestionarea, dat fiind că acestea au constituit una din cauzele depășirilor bugetare recurente.
Labour market reforms should support the increased labour supply in order to increase the contribution base.
Reformele în domeniul pieței muncii ar trebui să susțină oferta crescută de forță de muncă pentru a mări baza contribuției.
Greece should recover competitiveness losses and address large external imbalances.
Grecia ar trebui să recupereze pierderile în domeniul competitivității și să corecteze importantele dezechilibre externe.
In this context, in accordance with the Broad Guidelines of the Economic Policies, Greece should aim at correcting the current account deficit ‘by implementing structural reforms, boosting external competitiveness and (…) contributing to their correction via fiscal policies’.
În acest context, conform orientărilor generale ale politicilor economice, Grecia ar trebui să vizeze corectarea deficitului de cont curent „prin punerea în aplicare de reforme structurale, intensificarea competitivității externe și […] sprijinirea rectificării acestora prin intermediul politicilor fiscale”.
To this end, the Greek authorities should implement permanent measures to control current primary expenditure, including the wage cost in the public sector, and urgently implement labour and product market structural reforms.
În acest scop, autoritățile elene ar trebui să adopte măsuri permanente pentru a controla cheltuielile primare curente, inclusiv costul salariilor din sectorul public și să pună în aplicare de urgență reforme structurale în ceea ce privește piața muncii și piața de produse.
In particular, the Greek authorities should ensure that fiscal consolidation measures are also geared towards enhancing the quality of public finances within the framework of a comprehensive reform programme, while swiftly implementing policies to further reform the tax administration.
În special, autoritățile din Grecia ar trebui să se asigure că măsurile de consolidare fiscală sunt orientate și către îmbunătățirea calității finanțelor publice în cadrul unui program cuprinzător de reformă și, în același timp, să pună în aplicare rapid politici pentru a continua reforma administrației fiscale.
A variety of indicators and analyses confirm that Greece has been losing price competitiveness on a large and sustained basis over the past ten years.
O serie de indicatori și analize confirmă faptul că în Grecia competitivitatea prețurilor s-a diminuat semnificativ și continuu în ultimii zece ani.
The rise in wages in excess of productivity growth is an explanatory factor.
Creșterea salariilor peste cea a productivității constituie o explicație.
Public sector wages relative to private sector wages have risen faster in Greece compared with other euro area economies and have affected overall wage bargaining, underlining the need for the public sector to play a lead role in helping restore wage moderation.
În Grecia, salariile din sectorul public au crescut față de cele din sectorul privat mai rapid comparativ cu alte economii din zona euro și au afectat negocierea salariilor la nivel global, subliniind necesitatea ca sectorul public să joace un rol principal în revenirea la o moderare a salariilor.
In addition, some features of the Greek collective bargaining system (for example, the intermediate level of bargaining) can also explain the misalignment of wage and productivity growth, and require adjustments to be agreed by social partners.
În plus, unele caracteristici ale sistemului de negociere colectivă din Grecia (de exemplu, nivelul intermediar de negociere) pot explica, de asemenea, decalajul dintre creșterea salariilor și a productivității și necesită ajustări care trebuie convenite între partenerii sociali.
Looking forward, the wage bargaining system must support wage changes which more closely reflect competitiveness, productivity developments and local labour market conditions.
În viitor, sistemul de negociere colectivă trebuie să susțină creșterile salariale în care să se reflecte mai bine competitivitatea, evoluțiile în materie de productivitate și condițiile de pe piața locală de muncă.
Public administration has been a major obstacle in raising efficiency in Greece.
Administrația publică a constituit un obstacol major în calea creșterii eficienței în Grecia.