natgillin/translations-raw huggingface dataset:
At the end of the year, the regulator performed a compensation operation between distributors: if the share of green electricity produced in Luxembourg and purchased by a distributor was greater than its share of the electricity market, then it received compensation from the fund; conversely, if its share of green electricity purchased was smaller than its share of the domestic market, then it had to pay a corresponding contribution to the fund.
La sfârșitul anului, autoritatea de reglementare efectuează compensarea între distribuitori: dacă partea de energie electrică ecologică produsă în Luxemburg și cumpărată de un distribuitor este mai mare decât cota sa pe piața energiei electrică, acesta primește o compensație din cadrul fondului; invers, dacă partea sa de energie electrică ecologică achiziționată este mai mică decât cota care îi revine pe piața națională, distribuitorul respectiv trebuie să plătească o contribuție corespunzătoare la fond.
The compensation fund was therefore designed to ensure that each distributor active in Luxembourg purchased a share of green electricity produced in Luxembourg that matched its share of the domestic market.
Prin urmare, obiectivul fondului de compensare este să asigure cumpărarea de către fiecare distribuitor activ din Luxemburg a unei părți din energia electrică ecologică produsă în Luxemburg, egală cu cota sa pe piața națională.
The diagram below describes the operation of the compensation fund as it was in force until 31 December 2008.
Schema de mai jos descrie modul de funcționare a fondului de compensare, în vigoare până la 31 decembrie 2008.
REASONS FOR OPENING THE FORMAL INVESTIGATION PROCEDURE
MOTIVELE CARE AU CONDUS LA DESCHIDEREA PROCEDURII DE INVESTIGAȚIE FORMALĂ
In its decision to open the formal investigation procedure, the Commission took the view that the compensation mechanism prima facie constituted State aid within the meaning of Article 87(1) of the Treaty [14].
Prin decizia de deschidere a procedurii de investigație formală, Comisia a considerat că mecanismul de compensare pare să constituie un ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE [14].
The measure conferred an advantage on green electricity producers, who ultimately benefited from the proceeds of the compensation fund.
Măsura aduce un avantaj producătorilor de energie electrică ecologică, aceștia beneficiind în final de produsul fondului de compensare.
Moreover, the exemption from compensation payments applicable until 31 December 2005 favoured large electricity-consuming enterprises over other enterprises which had to contribute to the compensation fund.
În plus, scutirea de la plata contribuției la fondul de compensare, aplicabilă până la 31 decembrie 2005, favorizează întreprinderile mari consumatoare de energie electrică, în raport cu celelalte întreprinderi care trebuie să contribuie la fondul respectiv.
On the other hand, distributors enjoyed no advantage as they simply played the part of intermediary in collecting the contributions made by final customers and paid on to green electricity producers.
Dimpotrivă, distribuitorii nu beneficiază de niciun avantaj, atât timp cât aceștia au doar rolul de intermediari în colectarea contribuțiilor care sunt plătite de clienții finali și care ajung în cele din urmă la producătorii de energie electrică ecologică.
This advantage was provided through State resources, not by reason of the introduction of the green electricity purchasing obligation but by reason of the creation of the compensation fund.
Acest avantaj provine din resurse ale statului, nu prin instituirea obligației de cumpărare a energiei electrice ecologice, ci prin crearea fondului de compensare.
The latter was set up by the State, was financed by a system of compulsory contributions, and the sums paid into it were controlled by the State.
Acest fond a fost stabilit de către stat, este alimentat printr-un sistem de contribuții obligatorii, iar sumele colectate sunt controlate de către stat.
The measure was selective in that it favoured only certain enterprises or certain activities, and in particular green electricity producers as opposed to other electricity producers and large electricity-consuming enterprises as opposed to other electricity-consuming enterprises.
Măsura este selectivă deoarece favorizează numai anumite întreprinderi sau anumite activități, în special producătorii de energie electrică ecologică față de alți producători de electricitate, pe de o parte, și marile întreprinderi consumatoare de energie electrică față de alte întreprinderi care consumă electricitate, pe de altă parte.
Lastly, the granting of an advantage to green electricity producers was liable to affect intra-Community trade in electricity and distort competition, as was the advantage enjoyed by large electricity-consuming enterprises, active as these were in various sectors of the economy.
În cele din urmă, acordarea unui avantaj producătorilor de energie electrică ecologică este de natură să afecteze comerțul intracomunitar de energie electrică și să constituie o denaturare a concurenței, precum și un avantaj de care beneficiază întreprinderile mari consumatoare de energie electrică și care activează în diverse sectoare ale economiei.
The Commission then examined the compatibility of the compensation mechanism with the common market under Article 87(3)(c) of the Treaty in the light of the 2001 Community guidelines on State aid for environmental protection (the 2001 guidelines) [15].
Comisia a examinat apoi compatibilitatea mecanismului de compensare cu piața comună, în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, în lumina cadrului comunitar privind ajutoarele de stat pentru protecția mediului din 2001 (denumit în continuare „cadrul din 2001”) [15].
It expressed the following concerns in this regard.
Comisia și-a exprimat îndoielile în privința acestui subiect.
First, the Commission considered that the aid for green electricity producers prima facie did not satisfy the conditions laid down in the following provisions of the 2001 guidelines:
În primul rând, Comisia a considerat că ajutoarele în favoarea producătorilor de energie electrică ecologică nu respectă condițiile următoarelor dispoziții ale cadrului din 2001:
the system did not ensure that the aid was limited to the difference between the production cost and the market price of the energy concerned.
sistemul nu garantează limitarea ajutoarelor la costurile suplimentare apărute ca diferență între prețul de producție și prețul de piață al energiei în cauză.
It did not limit the duration of the operating aid to that necessary to cover plant depreciation.
Sistemul nu limitează ajutoarele pentru funcționare la perioada de timp necesară pentru a asigura amortizarea instalațiilor.
Nor did it take account of any investment aid received by producers for their plants, such as the ecological premium in Luxembourg [16] (point E.3.3.1 of the 2001 guidelines),the system made no provision for a market mechanism such as green certificates (point E.3.3.2 of the 2001 guidelines),
Acesta nu ține cont de eventualele ajutoare pentru investiții primite de producători pentru instalații, cum ar fi prima ecologică din Luxemburg [16] (punctul E.3.3.1 al cadrului din 2001);sistemul nu prevede un mecanism de piață, precum cel al certificatelor ecologice (punctul E.3.3.2 al cadrului din 2001);
the operating aid was not calculated on the basis of the external costs avoided (point E.3.3.3 of the 2001 guidelines),
ajutoarele pentru funcționare nu sunt calculate pe baza costurilor externe evitate (punctul E.3.3.3 al cadrului din 2001);
the operating aid was not limited to five years’ duration, it was not degressive, and its intensity was not limited to 50 % of the extra costs (point E.3.3.4 of the 2001 guidelines).
ajutoarele pentru funcționare nu sunt limitate la 5 ani, nu sunt descrescătoare, iar intensitatea lor nu este limitată la 50 % din costurile suplimentare (punctul E.3.3.4 al cadrului din 2001).
Secondly, the Commission considered that the exemption from contribution payments granted to large electricity-consuming enterprises prima facie did not fulfil the criteria laid down in the 2001 guidelines: exempted enterprises had not undertaken to achieve environmental protection objectives [17]; such enterprises were not required to pay a significant proportion of the tax [18]; and lastly, the exemptions were not degressive within the meaning of the 2001 guidelines and their intensity was not limited to 50 % [19].
În al doilea rând, Comisia a considerat că scutirea de la plata contribuției, acordată întreprinderilor mari consumatoare de energie electrică nu îndeplinește criteriile stabilite prin cadrul din 2001: întreprinderile care beneficiază de scutire nu s-au angajat în atingerea obiectivelor de protecție a mediului [17]; ele nu sunt obligate să plătească o parte semnificativă din taxă [18]; în cele din urmă, scutirile nu sunt descrescătoare, potrivit prevederilor cadrului din 2001, iar intensitatea acestora nu este limitată la 50 % [19].
Lastly, the Commission questioned the measure’s compatibility with Articles 25 and 90 of the Treaty.
În ultimul rând, Comisia are incertitudini în ceea ce privește compatibilitatea măsurii cu articolele 25 și 90 din Tratatul CE.
The compensation mechanism did not make provision for any exemption from contribution payments for imported electricity or from the tax on exports.
Mecanismul de compensare nu prevede nici scutirea de la plata contribuției pentru energia electrică importată, nici taxă de export.
The measure ultimately benefited only domestic producers of green electricity.
În final, de această măsură profită numai producătorii naționali de energie electrică ecologică.
Imported electricity was therefore taxed without ultimately benefiting from the support enjoyed by green electricity produced in Luxembourg.
Prin urmare, energia electrică importată este impozitată și nu beneficiază de sprijinul de care se bucură energia electrică ecologică produsă în Luxemburg.
The new GDR referred to in paragraph 23, scheduled to enter into force on 1 January 2009, amends the compensation mechanism in such a way that it no longer numbers among the reasons for opening the formal investigation procedure.
Noul RMD menționat la punctul 23, care va intra în vigoare la 1 ianuarie 2009, modifică mecanismul de compensare în așa fel încât acesta nu se mai încadrează în ansamblul motivelor care au condus la deschiderea procedurii de investigație formală.
Consequently, this Decision examines the existence of State aid and the compatibility or otherwise of the compensation mechanism under Article 87(3)(c) of the Treaty up until 31 December 2008.
În consecință, prezenta decizie examinează existența ajutoarelor de stat și eventuala compatibilitate a mecanismului de compensare în sensul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE până la 31 decembrie 2008.
COMMENTS FROM LUXEMBOURG ON THE OPENING OF THE FORMAL INVESTIGATION PROCEDURE
OBSERVAȚIILE LUXEMBURGULUI CU PRIVIRE LA DESCHIDEREA PROCEDURII DE INVESTIGAȚIE FORMALĂ
On the description of the measure
Observații privind descrierea măsurii
Luxembourg pointed out first of all that, under the GDR of 30 May 1994, Cegedel was alone obliged to purchase Luxembourg-produced green electricity.
În primul rând, Luxemburg subliniază faptul că, potrivit RMD din 30 mai 1994, numai Cegedel este obligată să cumpere energie electrică ecologică produsă în Luxemburg.
Other, competing distributors had since emerged owing to liberalisation (they were 13 in number in June 2003).
Ulterior, datorită liberalizării, au apărut alți distribuitori concurenți, în număr de treisprezece în luna iunie 2003.
They had all been placed under an obligation to purchase green electricity.
Tuturor le-a fost impusă obligația de a cumpăra energie electrică ecologică.
In actual fact, however, the additional costs still fell largely on one operator, Cegedel.
Totuși, costurile suplimentare reveneau întotdeauna, în principal, unui singur operator, respectiv Cegedel.
Consequently, the compensation fund in reality promoted fair competition between distributors since it divided among them the additional costs associated with the green electricity purchasing obligation.
Luxemburg atrage atenția că fondul de compensare favorizează de fapt o concurență echitabilă între distribuitori, repartizând între aceștia costurile suplimentare legate de obligația de a cumpăra energie electrică ecologică.
Luxembourg pointed out secondly that the measure produced significant environmental benefits and helped to achieve the environmental protection objectives to which Luxembourg has committed itself in accordance with the Community anti-climate change policy: for Luxembourg, the target was to reduce carbon emissions by 28 % compared with 1990.
În al doilea rând, Luxemburg arată că măsura prezintă un beneficiu semnificativ pentru mediul înconjurător și contribuie la realizarea obiectivelor de protecție a mediului la care s-a angajat Luxemburg, conform politicii comunitare de combatere a efectelor schimbărilor climatice: pentru Luxemburg, obiectivul este reducerea cu 28 % a emisiilor de CO2, comparativ cu anul 1990.
The Luxembourg authorities accordingly called on the Commission to assess the potential competition-distorting effects or the effect on intra-Community trade in the light of the environmental benefits of the measure.
Așadar, autoritățile luxemburgheze invită Comisia să estimeze potențialele efecte de denaturare a concurenței sau de afectare a schimburilor intracomunitare, având în vedere beneficiile pentru mediu pe care le aduce această măsură.
On the existence of State aid
Observații privind existența unui ajutor de stat
Luxembourg considered that the creation of the compensation fund did not constitute State aid within the meaning of Article 87(1) of the Treaty.
Luxemburg consideră că înființarea fondului de compensare nu constituie un ajutor de stat în înțelesul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.
It maintained first of all that, as the Court of Justice of the European Communities (the Court of Justice) had found in its judgment in PreussenElektra [20], the fund did not involve any State resources.
În primul rând, Luxemburg a subliniat că fondul nu implică resurse ale statului, în conformitate cu hotărârea Curții de Justiție a Comunităților Europene (denumită în continuare „Curtea de Justiție”) din 13 martie 2001, în cauza PreussenElektra [20].
Before the fund was introduced, the additional costs associated with the green electricity purchasing obligation had been borne exclusively by the final customers of a private company, Cegedel.
Înainte de instituirea acestui fond, costurile suplimentare legate de obligația de a cumpăra energie electrică ecologică erau suportate doar de clienții finali ai unei singure societăți private, respectiv Cegedel.
Since the introduction of the fund, the additional costs had been divided among all customers of all distributors in Luxembourg, without, however, involving more State resources.
După introducerea fondului, costurile suplimentare se împart între toți clienții tuturor distribuitorilor activi din Luxemburg, dar nu implică mai multe resurse de stat.
In support of its argument Luxembourg cited paragraph 66 of the PreussenElektra judgment: ‘a statutory provision of a Member State which, first, requires private electricity supply undertakings to purchase electricity produced in their area of supply from renewable energy sources at minimum prices higher than the real economic value of that type of electricity, and, second, distributes the financial burden resulting from that obligation between those electricity supply undertakings and upstream private electricity network operators, does not constitute State aid within the meaning of Article 92(1) (now Article 87(1)) of the Treaty’.
În susținerea argumentației sale, Luxemburgul menționează punctul 66 al hotărârii PreussenElektra: „O reglementare a unui stat membru care, pe de o parte, obligă întreprinderile de furnizare a energiei electrice private să cumpere energie electrică produsă în zona lor de furnizare din surse regenerabile de energie, la prețuri minimale superioare valorii economice reale a acestui tip de energie electrică și, pe de altă parte, repartizează sarcina financiară care rezultă din această obligație între respectivele întreprinderi de furnizare a energiei electrice și exploatatorii privați ai rețelei de electricitate situați în amonte, nu constituie ajutor de stat în înțelesul articolului 92 alineatul (1) din Tratatul CE [devenit articolul 87 alineatul (1) din tratat]”.
Luxembourg pointed out secondly that the compensation fund did not create any advantage for green electricity producers inasmuch as there was no contractual or financial link between the fund and the producers.
În al doilea rând, Luxemburg subliniază că fondul de compensare nu creează niciun avantaj pentru producătorii de energie electrică ecologică, în măsura în care nu există nicio legătură contractuală sau financiară între fond și producători.
The compensation fund likewise did not create any advantage for large electricity-consuming enterprises compared with enterprises which contributed to the fund.
Fondul de compensare nu creează avantaje nici pentru marile întreprinderi consumatoare de energie electrică față de cele care contribuie la fond.
The beneficiaries of the exemption — the chemical and steel industries — had no competitors in Luxembourg which should have contributed to the fund.
Cei care beneficiază de scutire – industria chimică și siderurgică – nu au un concurent în Luxemburg care ar trebui să plătească o contribuție la fond.
Luxembourg considered, moreover, that the beneficiaries of the exemption were not placed at an advantage compared with competitors situated outside of Luxembourg.
Pe de altă parte, Luxemburg consideră că cei care beneficiază de această scutire nu sunt avantajați față de concurenții situați în afara Luxemburgului.
Luxembourg considered lastly that the competition-distorting effect and the effect on intra-Community trade associated with the compensation fund were no more than theoretical.
În ultimul rând, Luxemburg consideră că efectul de denaturare a concurenței și de afectare a schimburilor intracomunitare, în legătură cu fondul de compensare, nu este decât teoretic.
In particular, it was not proven that the exemptions from which Luxembourg heavy industry benefited affected trade between Member States.
Nu este stabilit faptul că scutirile de care beneficiază industria grea din Luxemburg afectează schimburile dintre statele membre.
On the infringement of Articles 25 and 90 of the Treaty
Observații privind încălcarea articolelor 25 și 90 din Tratatul CE
Luxembourg considered that the compensation mechanism did not infringe Articles 25 and 90 of the Treaty.
Luxemburg consideră că mecanismul de compensare nu încalcă dispozițiile articolelor 25 și 90 ale Tratatului CE.
According to Luxembourg, the system did not treat electricity produced in Luxembourg any differently from imported electricity.
În opinia Luxemburgului, sistemul nu tratează în mod diferit energia electrică produsă în Luxemburg și energia electrică importată.
Moreover, green electricity produced in accordance with the GDR of 30 May 1994 was not exported.
Pe de altă parte, energia electrică ecologică produsă în conformitate cu RMD din 30 mai 1994 nu este exportată.
Therefore, a producer situated in another Member State but having customers in Luxembourg was treated in exactly the same way as a producer situated in Luxembourg and selling in the domestic market.
Astfel, un producător situat într-un alt stat membru dar care are clienți în Luxemburg este tratat la fel ca un producător situat în Luxemburg și care vinde pe piața națională.
The same was true if the customers of the two producers were situated in another Member State.
Concluzia este aceeași în cazul în care clienții acestor doi producători sunt situați într-un alt stat membru.
On the compatibility of potential State aid with the Treaty
Observații privind compatibilitatea unui potențial ajutor de stat cu Tratatul CE
Although they challenged the assertion that the exemption from contribution payments for large electricity-consuming enterprises constituted State aid, the Luxembourg authorities maintained that the measure might be deemed compatible with the 2001 guidelines.
Deși contestă faptul că scutirea întreprinderilor mari consumatoare de energie electrică de la plata contribuției constituie un ajutor de stat, autoritățile luxemburgheze subliniază că această măsură ar putea fi considerată compatibilă cu cadrul din 2001.
Luxembourg pointed out that the exemption was granted on the basis of a voluntary agreement comprising energy efficiency improvement objectives for signatory companies.
În primul rând, Luxemburg observă că scutirea este, în realitate, acordată pe baza unui acord voluntar care conține obiective de îmbunătățire a eficienței energetice pentru industriile semnatare.
The voluntary agreement had been concluded between Luxembourg and the Fédération Nationale des Industries (National Industries Federation — FEDIL) in March 1996 and renewed in April 2001.
Acordul voluntar a fost încheiat între Luxemburg și Federația Națională a Industriilor (FEDIL) în luna martie 1996 și reînnoit în luna aprilie 2001.
While it acknowledged that the agreement did not stipulate any penalties in case of failure to meet commitments, Luxembourg undertook to include such a mechanism in order to bring the agreement into line with point 51.1(a) of the 2001 guidelines.
În al doilea rând, Luxemburg admite faptul că acordul nu stabilește nicio sancțiune în cazul nerealizării angajamentelor, dar se obligă să includă un asemenea mecanism în vederea conformității cu punctul 51 alineatul (1) litera (a) din cadrul din 2001.
Only the Netherlands submitted comments following the opening of the formal investigation into the Luxembourg compensation mechanism.
Doar Țările de Jos au formulat observații cu privire la deschiderea procedurii de investigație formală a mecanismului de compensare din Luxemburg.
The Netherlands pointed out that aid to domestic green electricity producers was authorised on condition that it did not exceed the unprofitable extra cost of producing such electricity.
Țările de Jos au reamintit că ajutorul acordat producătorilor naționali de energie electrică ecologică este autorizat cu condiția de a nu depăși costul suplimentar nerentabil al producerii energiei electrice în cauză.
The Dutch authorities were in favour of compensating fully for such unprofitable extra cost in order to develop green electricity production.
Autoritățile olandeze se declară în favoarea compensării integrale a acestui cost suplimentar nerentabil, în scopul dezvoltării producției de energie electrică ecologică.
Such support was necessary to enable Member States to achieve the environmental objectives to which they had committed themselves by ratifying the Kyoto Protocol [21].
Acest sprijin este, în realitate, necesar pentru a permite statelor membre să își atingă obiectivele de mediu la care s-au angajat prin ratificarea protocolului de la Kyoto [21].
The Netherlands pointed out further that each Member State had to be left some latitude when it came to achieving the environmental objectives of the Kyoto Protocol.
În plus, Țările de Jos subliniază că fiecărui stat membru trebuie să i se lase o marjă de manevră în scopul atingerii obiectivelor de mediu ale protocolului de la Kyoto.
It suggested, therefore, that the Commission should adopt a case-by-case approach to the green electricity support measures taken by each Member State.
În consecință, Țările de Jos sugerează Comisiei o abordare de la caz la caz a măsurilor de sprijinire a energiei electrice ecologice de către fiecare stat membru.
In conclusion, the Netherlands called on the Commission to view the measure proposed by Luxembourg favourably given the current need to further promote green electricity production.
În concluzie, Țările de Jos invită Comisia să analizeze pozitiv măsura prevăzută de Luxemburg, ținând cont de necesitatea actuală de continuare a dezvoltării producției de energie electrică ecologică.
LUXEMBOURG’S RESPONSE TO THE COMMENTS FROM THIRD PARTIES
COMENTARIILE LUXEMBURGULUI CU PRIVIRE LA OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE