natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Physical damage, having regard to substrate characteristics
Deteriorări fizice, ținând seama de caracteristicile substratului
The main concern for management purposes is the magnitude of impacts of human activities on seafloor substrates structuring the benthic habitats.
Principala preocupare din punct de vedere al managementului este amploarea impactului pe care îl au activitățile umane asupra substraturilor fundului de mare unde sunt structurate habitatele bentonice.
Among the substrate types, biogenic substrates, which are the most sensitive to physical disturbance, provide a range of functions that support benthic habitats and communities.
Printre tipurile de substraturi, cele biogene, care sunt cele mai sensibile la perturbările de ordin fizic, oferă o serie de funcții care sprijină habitatele și comunitățile bentonice.
Type, abundance, biomass and areal extent of relevant biogenic substrate (6.1.1)
Tipul, abundența, biomasa și întinderea substratului biogen relevant (6.1.1)
Extent of the seabed significantly affected by human activities for the different substrate types (6.1.2).
Suprafața de fund de mare afectată în mod semnificativ de activitățile umane pentru diferitele tipuri de substraturi (6.1.2)
Condition of benthic community
Starea comunității bentonice
The characteristics of the benthic community such as species composition, size composition and functional traits provide an important indication of the potential of the ecosystem to function well.
Caracteristicile comunității bentonice, precum compoziția pe specii, compoziția pe dimensiuni și trăsăturile funcționale, constituie o indicație importantă cu privire la potențialul ecosistemului de a funcționa bine.
Information on the structure and dynamics of communities is obtained, as appropriate, by measuring species diversity, productivity (abundance or biomass), tolerant or sensitive taxa and taxocene dominance and size composition of a community, reflected by the proportion of small and large individuals.
Informațiile privind dinamica și structura comunităților se obțin, după caz, prin măsurarea diversității speciilor, a productivității (abundență sau biomasă), a predominanței taxonilor sensibili și taxonilor toleranți și a compoziției comunității în funcție de dimensiune, reflectate de proporția exemplarelor de mici și de mari dimensiuni.
Presence of particularly sensitive and/or tolerant species (6.2.1)
Prezența unor specii deosebit de sensibile și/sau tolerante (6.2.1)
Multi-metric indexes assessing benthic community condition and functionality, such as species diversity and richness, proportion of opportunistic to sensitive species (6.2.2)
Indici multimetrici de evaluare a stării și funcționalității comunității bentonice, precum diversitatea și bogăția de specii, proporția de specii oportuniste în raport cu speciile sensibile (6.2.2)
Proportion of biomass or number of individuals in the macrobenthos above some specified length/size (6.2.3)
Proporția biomasei sau a numărului de exemplare din macrobentos care depășesc o anumită lungime/dimensiune dată (6.2.3)
Parameters describing the characteristics (shape, slope and intercept) of the size spectrum of the benthic community (6.2.4).
Parametri care descriu caracteristicile (forma, panta continentală și fragmentarea) spectrului de dimensiuni al comunității bentonice (6.2.4)
Descriptor 7:
Descriptorul 7:
Permanent alteration of hydrographical conditions does not adversely affect marine ecosystems.
Modificarea permanentă a condițiilor hidrografice nu afectează ecosistemele marine.
Permanent alterations of the hydrographical conditions by human activities may consist for instance of changes in the tidal regime, sediment and freshwater transport, current or wave action, leading to modifications of the physical and chemicals characteristics set out in Table 1 of Annex III to Directive 2008/56/EC.
Modificările permanente ale condițiilor hidrografice ca rezultat al activităților umane pot consta, de exemplu, în schimbarea regimului mareelor, a transporturilor de sedimente și apă dulce, a acțiunii curenților sau valurilor, ducând la modificări ale caracteristicilor fizico-chimice stabilite în tabelul 1 din anexa III la Directiva 2008/56/CE.
Such changes may be particularly relevant whenever they have the potential to affect marine ecosystems at a broader scale and their assessment may provide an early warning of possible impacts on the ecosystem.
Aceste modificări pot fi deosebit de relevante atunci când au potențialul de a afecta ecosistemele marine la scară largă, iar evaluarea lor ar putea permite detectarea rapidă a posibilelor impacturi asupra ecosistemului.
For coastal waters, Directive 2000/60/EC sets hydromorphological objectives that need to be addressed through measures in the context of river basin management plans.
Pentru apele costiere, Directiva 2000/60/CE stabilește obiective hidromorfologice care trebuie abordate prin măsuri în contextul planurilor de management al bazinelor hidrografice.
A case by case approach is necessary to assess the impact of activities.
Pentru evaluarea impactului activităților este necesară o abordare de la caz la caz.
Tools such as environmental impact assessment, strategic environmental assessment and maritime spatial planning may contribute to evaluate and assess the extent and the cumulative aspects of impacts from such activities.
Instrumente precum evaluarea impactului asupra mediului, evaluarea strategică de mediu și planificarea spațiului maritim pot contribui la evaluarea și aprecierea amplorii și aspectelor cumulative ale impacturilor generate de astfel de activități.
It is however important to ensure that any such tools provide for adequate elements to assess potential impacts on the marine environment, including transboundary considerations.
Cu toate acestea, este important să se asigure că aceste instrumente oferă elemente adecvate pentru evaluarea impacturilor potențiale asupra mediului marin, inclusiv considerații de ordin transfrontier.
Spatial characterisation of permanent alterations
Caracterizarea spațială a modificărilor permanente
Extent of area affected by permanent alterations (7.1.1)
Întinderea zonei afectate de modificări permanente (7.1.1)
Impact of permanent hydrographical changes
Impactul modificărilor hidrografice permanente
Spatial extent of habitats affected by the permanent alteration (7.2.1)
Întinderea în spațiu a habitatelor afectate de modificarea permanentă (7.2.1)
Changes in habitats, in particular the functions provided (e.g. spawning, breeding and feeding areas and migration routes of fish, birds and mammals), due to altered hydrographical conditions (7.2.2).
Schimbările la nivel de habitat, în special în ceea ce privește funcțiile oferite (de exemplu, zone de depunere a icrelor, de reproducere, de hrănire și rutele de migrație ale peștilor, păsărilor sau mamiferelor), cauzate de modificarea condițiilor hidrografice (7.2.2)
Descriptor 8:
Descriptorul 8:
Concentrations of contaminants are at levels not giving rise to pollution effects.
Concentrațiile de contaminanți sunt la un nivel la care nu induc efecte poluante.
The concentration of contaminants in the marine environment and their effects need to be assessed taking into account the impacts and threats to the ecosystem [20].
Concentrația de contaminanți în mediul marin și efectele acestora trebuie evaluate ținându-se seama de impacturile și amenințările la adresa ecosistemului [20].
Relevant provisions of Directive 2000/60/EC in territorial and/or coastal waters have to be taken into consideration to ensure proper coordination of the implementation of the two legal frameworks, having also regard to the information and knowledge gathered and approaches developed in regional sea conventions.
Pentru a se asigura o coordonare corespunzătoare a implementării celor două cadre legale, trebuie să se țină seama de prevederile corespunzătoare ale Directivei 2000/60/CE cu privire la apele teritoriale și/sau costiere, luând în considerare, de asemenea, informațiile și cunoștințele acumulate și abordările elaborate în cadrul convențiilor marine regionale.
The Member States have to consider the substances or groups of substances, where relevant for the marine environment, that:
Acolo unde este relevant pentru mediul marin, statele membre trebuie să aibă în vedere substanțele sau grupele de substanțe care:
exceed the relevant Environmental Quality Standards set out pursuant to Article 2(35) and Annex V to Directive 2000/60/EC in coastal or territorial waters adjacent to the marine region or sub-region, be it in water, sediment and biota; and/or
depășesc standardele de calitate a mediului relevante stabilite în temeiul articolului 2 alineatul (35) și al anexei V la Directiva 2000/60/CE cu privire la apele costiere sau teritoriale adiacente regiunii sau subregiunii marine, indiferent dacă se găsesc în apă, în sedimente sau în biocenoză; și/sau
are listed as priority substances in Annex X to Directive 2000/60/EC and further regulated in Directive 2008/105/EC, which are discharged into the concerned marine region, sub-region or subdivision; and/or
sunt incluse ca substanțe prioritare în lista din anexa X la Directiva 2000/60/CE, fiind de asemenea reglementate și de Directiva 2008/105/CE, și care sunt evacuate în regiunea, subregiunea sau subdiviziunea marină în cauză; și/sau
are contaminants and their total releases (including losses, discharges or emissions) may entail significant risks to the marine environment from past and present pollution in the marine region, sub-region or subdivision concerned, including as a consequence of acute pollution events following incidents involving for instance hazardous and noxious substances.
sunt contaminanți și ale căror eliberări totale (inclusiv pierderile, evacuările sau emisiile) pot comporta riscuri semnificative pentru mediul marin în urma poluării din trecut sau din prezent din regiunea, subregiunea sau subdiviziunea marină în cauză, inclusiv ca o consecință a poluării grave în urma unor incidente implicând, de exemplu, substanțe periculoase și substanțe nocive.
Progress towards good environmental status will depend on whether pollution is progressively being phased out, i.e. the presence of contaminants in the marine environment and their biological effects are kept within acceptable limits, so as to ensure that there are no significant impacts on or risk to the marine environment.
Progresul către realizarea unei stări ecologice bune va depinde de eliminarea treptată a poluării, adică prezența contaminanților în mediul marin și efectele biologice ale acestora trebuie menținute în limite acceptabile, astfel încât să se asigure că nu există impacturi semnificative sau riscuri pentru mediul marin.
Concentration of contaminants
Concentrația de contaminanți
Concentration of the contaminants mentioned above, measured in the relevant matrix (such as biota, sediment and water) in a way that ensures comparability with the assessments under Directive 2000/60/EC (8.1.1)
Concentrația contaminanților menționați mai sus, măsurată în matricea corespunzătoare (biocenoză, sedimente, apă) într-un mod care să asigure comparabilitatea cu evaluările realizate în temeiul Directivei 2000/60/CE (8.1.1)
Effects of contaminants
Efecte ale contaminanților
Levels of pollution effects on the ecosystem components concerned, having regard to the selected biological processes and taxonomic groups where a cause/effect relationship has been established and needs to be monitored (8.2.1)
Nivelurile efectelor poluării asupra componentelor ecosistemice în cauză, ținând seama de procesele biologice și de grupele taxonomice selectate în cazul în care s-a stabilit o relație cauză/efect care trebuie monitorizată (8.2.1)
Occurrence, origin (where possible), extent of significant acute pollution events (e.g. slicks from oil and oil products) and their impact on biota physically affected by this pollution (8.2.2).
Incidența, originea (dacă este posibil), amploarea incidentelor semnificative de poluare gravă (de exemplu, scurgerile de petrol și produse petroliere în apă) și impactul acestora asupra biocenozelor afectate fizic de poluarea respectivă (8.2.2)
Descriptor 9:
Descriptorul 9:
Contaminants in fish and other seafood for human consumption do not exceed levels established by Community legislation or other relevant standards.
Contaminanții din pești și alte fructe de mare destinate consumului uman nu depășesc nivelurile stabilite de legislația comunitară sau de alte standarde relevante.
In the different regions or sub-regions, Member States need to monitor in edible tissues (muscle, liver, roe, flesh, soft parts as appropriate) of fish, crustaceans, molluscs and echinoderms, as well as seaweed, caught or harvested in the wild, the possible presence of substances for which maximum levels are established at European, regional, or national level for products destined to human consumption.
În diferitele regiuni sau subregiuni, statele membre trebuie să monitorizeze posibila prezență în țesuturile comestibile (mușchi, ficat, icre, părți moi, după caz) ale peștilor, crustaceelor, moluștelor și echinodermelor, precum și în alge, culese sau capturate în mediul natural, a substanțelor pentru care există concentrații maxime stabilite la nivel european, de regiune sau de țară pentru produsele destinate consumului uman.
Levels, number and frequency of contaminants
Concentrațiile, numărul și frecvența contaminanților
Actual levels of contaminants that have been detected and number of contaminants which have exceeded maximum regulatory levels (9.1.1)
Concentrațiile reale de contaminanți care au fost detectate și numărul contaminanților la care s-au depășit concentrațiile maxime regulamentare (9.1.1)
Frequency of regulatory levels being exceeded (9.1.2).
Frecvența cu care sunt depășite concentrațiile regulamentare (9.1.2)
Descriptor 10:
Descriptorul 10:
Properties and quantities of marine litter do not cause harm to the coastal and marine environment.
Proprietățile și cantitățile deșeurilor din mediul marin nu dăunează mediului marin și apelor costiere.
The distribution of litter is highly variable, which needs to be taken into consideration for monitoring programmes.
Distribuția deșeurilor prezintă variații mari, care trebuie luate în considerare în cadrul programelor de monitorizare.
It is necessary to identify the activity to which it is linked including, where possible, its origin.
Este necesar să se identifice activitatea de care sunt legate, inclusiv, acolo unde este posibil, originea lor.
There is still a need for further development of several indicators, notably those relating to biological impacts and to micro-particles, as well as for the enhanced assessment of their potential toxicity [21].
Există câțiva indicatori care mai trebuie încă dezvoltați în continuare, în special cei legați de impacturile biologice și de microparticule, fiind necesară și evaluarea detaliată a toxicității lor potențiale [21].
Characteristics of litter in the marine and coastal environment
Caracteristicile deșeurilor din mediul marin și apele costiere
Trends in the amount of litter washed ashore and/or deposited on coastlines, including analysis of its composition, spatial distribution and, where possible, source (10.1.1)
Tendințe privind volumul de deșeuri aduse de valuri la mal și/sau depozitate în zonele costiere, inclusiv analiza compoziției, distribuției spațiale și, acolo unde este posibil, a sursei acestora (10.1.1)
Trends in the amount of litter in the water column (including floating at the surface) and deposited on the sea-floor, including analysis of its composition, spatial distribution and, where possible, source (10.1.2)
Tendințe privind volumul de deșeuri din coloana de apă (inclusiv cele care plutesc la suprafața apei) și depozitate pe fundul mării, inclusiv analiza compoziției, distribuției spațiale și, acolo unde este posibil, a sursei acestora (10.1.2)
Trends in the amount, distribution and, where possible, composition of micro-particles (in particular micro-plastics) (10.1.3)
Tendințe privind volumul, distribuția și, acolo unde este posibil, compoziția microparticulelor (în special a microplasticelor) (10.1.3)
Impacts of litter on marine life
Impactul deșeurilor asupra vieții din mediul marin
Trends in the amount and composition of litter ingested by marine animals (e.g. stomach analysis) (10.2.1).
Tendințe privind volumul și compoziția deșeurilor ingerate de animalele marine (de exemplu, analiza conținutului stomacal) (10.2.1)
This indicator needs to be developed further, based on the experience in some sub-regions (e.g. North Sea), to be adapted in other regions.
Acest indicator trebuie dezvoltat în continuare, pe baza experienței acumulate în unele subregiuni (de exemplu, în Marea Nordului), și adaptat la alte regiuni.
Descriptor 11:
Descriptorul 11:
Introduction of energy, including underwater noise, is at levels that do not adversely affect the marine environment.
Formele de energie introduse, inclusiv zgomotul subacvatic, sunt la niveluri care nu afectează mediul marin.
Together with underwater noise, which is highlighted throughout Directive 2008/56/EC, other forms of energy input have the potential to impact on components of marine ecosystems, such as thermal energy, electromagnetic fields and light.
Împreună cu zgomotul subacvatic, a cărui importanță este subliniată în întreaga Directivă 2008/56/CE, există și alte forme de energie care pot afecta componentele ecosistemelor marine, precum energia termică, câmpurile electromagnetice și lumina.
Additional scientific and technical progress is still required to support the further development of criteria related to this descriptor [22], including in relation to impacts of introduction of energy on marine life, relevant noise and frequency levels (which may need to be adapted, where appropriate, subject to the requirement of regional cooperation).
Mai sunt încă necesare progrese științifice și tehnice suplimentare pentru a sprijini elaborarea în continuare a criteriilor legate de acest descriptor [22], inclusiv în ceea ce privește impactul introducerii de energie asupra vieții din mediul marin, nivelurile pertinente de zgomot și de frecvență (care ar putea necesita ajustări, acolo unde este cazul, în funcție de cerința de cooperare regională).
At the current stage, the main orientations for the measurement of underwater noise have been identified as a first priority in relation to assessment and monitoring [23], subject to further development, including in relation to mapping.
În stadiul actual, principalele orientări pentru măsurarea zgomotului subacvatic au fost identificate ca prioritatea numărul unu în raport cu evaluarea și monitorizarea [23], sub rezerva perfecționării ulterioare, inclusiv în ceea ce privește cartografierea.
Anthropogenic sounds may be of short duration (e.g. impulsive such as from seismic surveys and piling for wind farms and platforms, as well as explosions) or be long lasting (e.g. continuous such as dredging, shipping and energy installations) affecting organisms in different ways.
Sunetele din surse antropice pot fi de scurtă durată (de exemplu, sunete-impuls, ca cele din cadrul studiilor seismice și din cadrul lucrărilor la fundațiile platformelor și parcurilor eoliene, precum și exploziile) sau de lungă durată (de exemplu, sunete continue, precum cele generate de activitățile de dragare, de transport maritim și de instalațiile energetice), afectând organismele în mod diferit.
Most commercial activities entailing high level noise levels affecting relatively broad areas are executed under regulated conditions subject to a license.
Majoritatea activităților comerciale care presupun niveluri de zgomot ridicate ce afectează zone relativ mari sunt executate în condiții reglementate și fac obiectul unei licențe.
This creates the opportunity for coordinating coherent requirements for measuring such loud impulsive sounds.
Acest fapt creează oportunitatea de a coordona cerințe coerente privind măsurarea acestor sunete-impuls de mare intensitate.
Distribution in time and place of loud, low and mid frequency impulsive sounds
Distribuția temporală și spațială a sunetelor-impuls de înaltă frecvență, de frecvență medie și de frecvență joasă
Proportion of days and their distribution within a calendar year over areas of a determined surface, as well as their spatial distribution, in which anthropogenic sound sources exceed levels that are likely to entail significant impact on marine animals measured as Sound Exposure Level (in dB re 1μPa2.s) or as peak sound pressure level (in dB re 1μPapeak) at one metre, measured over the frequency band 10 Hz to 10 kHz (11.1.1)
Proporția de zile și repartizarea acestora în cadrul unui an calendaristic, în zone cu o suprafață determinată, precum și distribuția lor spațială, în care sursele antropice de sunet depășesc nivelurile care sunt susceptibile să genereze un impact semnificativ asupra animalelor marine, măsurate ca nivel de expunere la zgomot (în dB re 1μPa2.s) sau ca nivel de presiune acustică maximă (în dB re 1μPapeak) la un metru, măsurate în banda de frecvențe de 10 Hz-10 kHz (11.1.1)
Continuous low frequency sound
Sunetul continuu de joasă frecvență
Trends in the ambient noise level within the 1/3 octave bands 63 and 125 Hz (centre frequency) (re 1μΡa RMS; average noise level in these octave bands over a year) measured by observation stations and/or with the use of models if appropriate (11.2.1).
Tendințele privind nivelurile de zgomot ambiental în benzile de o treime de octavă 63 și 125 Hz (frecvență centrală) (re 1μΡa RMS; nivelul mediu al zgomotului în aceste benzi de octavă în cursul unui an), măsurate de stații de observare și/sau, dacă este adecvat, cu ajutorul unor modele (11.2.1)
See recitals 3 and 4.
A se vedea considerentele 3 și 4.
OJ L 348, 24.12.2008, p. 84.
JO L 348, 24.12.2008, p. 84.
See recital 2.
A se vedea considerentul 2.
See points 3 to 6 in Part A.
A se vedea punctele 3-6 din partea A.
See point 6 in Part A.
A se vedea punctul 6 din partea A.
‘Assessment, monitoring and reporting of conservation status — Preparing the 2001-2007 report under Article 17 of the Habitats Directive’, 15 March 2005, accepted in the Habitats Committee on 20 April 2005.
Assessment, monitoring and reporting of conservation status – Preparing the 2001-2007 report under Article 17 of the Habitats Directive („Evaluarea, monitorizarea și raportarea stării de conservare – elaborarea raportului pentru 2001-2007 în temeiul articolului 17 din Directiva Habitate”), 15 martie 2005, acceptat de Comitetul pentru habitate la 20 aprilie 2005.
Council Regulation (EC) No 708/2007 of 11 June 2007 concerning use of alien and locally absent species in aquaculture (OJ L 168, 28.6.2007, p. 1).
Regulamentul (CE) nr. 708/2007 al Consiliului din 11 iunie 2007 privind utilizarea în acvacultură a speciilor exotice și a speciilor absente la nivel local (JO L 168, 28.6.2007, p. 1).
See Annex IV to Regulation (EC) No 708/2007.
A se vedea anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 708/2007.
See point 9 in Part A.
A se vedea punctul 9 din partea A.
Communication ‘Implementing sustainability in EU fisheries through maximum sustainable yield’ (COM(2006) 360 final).
Comunicarea intitulată „Aplicarea principiului durabilității în activitățile de pescuit din UE prin intermediul randamentului maxim durabil” ( Implementing sustainability in EU fisheries through maximum sustainable yield) [COM(2006) 360 final].
Guidance Document on the Eutrophication Assessment in the Context of European Water Policies, Document No 23.
Guidance Document on the Eutrophication Assessment in the Context of European Water Policies (Ghid pentru evaluarea eutrofizării în contextul politicilor europene în domeniul apelor), documentul nr. 23.
European Commission (2009).
Comisia Europeană (2009).
See http://circa.europa.eu/Public/irc/env/wfd/library
A se vedea http://circa.europa.eu/Public/irc/env/wfd/library
See point 7 in Part A.
A se vedea punctul 7 din partea A.
See points 3 and 4 in Part A.
A se vedea punctele 3 și 4 din partea A.