natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For a measure to be within the scope of Article 87(1) of the Treaty, each of the following four conditions must be cumulatively met: 1) the measure must be financed by the State or through State resources and be attributable to the State; 2) it must selectively concern certain undertakings or sectors of production; 3) it must involve an economic advantage for the recipient undertakings; 4) it must affect intra-Community trade and distort or threaten to distort competition.
Pentru ca o măsură să se înscrie în câmpul de aplicare al articolului 87 alineatul (1) din tratat, trebuie îndeplinite cumulativ următoarele patru condiții: 1) măsura trebuie să fie finanțată de stat sau prin intermediul resurselor de stat și să fie în responsabilitatea statului; 2) aceasta trebuie să se adreseze în mod selectiv anumitor întreprinderi sau sectoare de producție; 3) aceasta trebuie să ofere un beneficiu economic întreprinderilor beneficiare, 4) măsura trebuie să afecteze schimburile comerciale intracomunitare și să denatureze sau să amenințe să denatureze concurența.
Firstly, the measures undertaken in the context of the ‘contingency plans’ benefited exclusively (selectively) the fruit and vegetable producers of the French departments concerned.
În primul rând, trebuie constatat faptul că de măsurile întreprinse în cadrul „planurilor de urgență” au beneficiat în mod exclusiv (selectiv) producătorii de fructe și legume din departamentele franceze în cauză.
As far as the definition of the beneficiaries is concerned, the effect of the aid suffices to determine its beneficiaries.
În ceea ce privește definirea beneficiarilor, trebuie să se țină cont de efectele ajutoarelor pentru a determina beneficiarii acestora.
The beneficiaries of the aid are those who actually benefited [10] from it and who saw their competitive situation improve after payment of the aid.
Beneficiarii ajutoarelor sunt cei care s-au bucurat efectiv de acestea [10] și care au constatat îmbunătățirea poziției lor concurențiale în urma acordării ajutorului.
In this case, it is clear from the very nature of the actions undertaken in the context of the ‘contingency plans’ (see paragraphs 17 and following of this Decision) that they were intended to facilitate the sale of French produce, by making it possible for producers to benefit from a sales price (or sales-related payment) higher than the actual cost paid by the buyer of the goods.
În cazul de față, din însăși natura acțiunilor întreprinse în cadrul „planurilor de urgență” (a se vedea punctul 17 și punctele următoare din prezenta decizie) reiese că aceste ajutoare erau menite să faciliteze desfacerea produselor franceze, permițând producătorilor să beneficieze de un preț de vânzare (sau de o remunerație aferentă vânzării) superior costului real oferit de cumpărătorul mărfurilor.
Thus, it appears that the producers were the final beneficiaries of this aid.
Rezultă deci că producătorii sunt beneficiarii finali ai acestor ajutoare.
However, the explanations given by FEDECOM and not contested by the French authorities make it clear that the economic agricultural committees initially distributed the funds made available under the contingency plans between the producer organisations, which had been part of the contingency plan initiative and paid the sectoral contributions, the benefit of this aid then being passed on to the producers by the professional organisations.
Cu toate acestea, din explicațiile oferite de FEDECOM și necontestate de autoritățile franceze rezultă, de asemenea, că fondurile utilizate în cadrul planurilor de urgență au fost în primă fază distribuite de către comitetele economice agricole între organizațiile de producători care au aderat la inițiativa planurilor de urgență și au achitat contribuțiile profesionale, beneficiul acestor ajutoare fiind ulterior transferat producătorilor de către organizațiile profesionale.
However, the Commission notes that Article L 551-1 of the Rural Code allows for producer organisations to exist under different legal forms, equating to close business links, to a greater or lesser extent, between the members of these organisations.
Comisia remarcă însă faptul că organizațiile de producători pot exista sub diferite forme juridice în virtutea articolului L 551-1 din Codul rural, care corespund unor relații de afaceri mai mult sau mai puțin strânse între membrii acestor organizații.
Also, it cannot be ruled out that, in certain exceptional cases, the benefit of the aid is not transferred by the producer organisation to its members, meaning that, in these very particular cases, the final beneficiary of the aid will be the producer organisation.
De asemenea, nu poate fi exclusă posibilitatea ca, în anumite cazuri excepționale, ajutoarele să nu fi fost transferate membrilor de către organizația de producători, astfel încât, în aceste cazuri foarte speciale, beneficiarul final al ajutorului ar fi organizația de producători.
Secondly, the producers in question benefited from an economic advantage in the form of the financing of different market support measures.
În al doilea rând, producătorii în cauză au beneficiat de un avantaj economic sub forma finanțării diferitor acțiuni de sprijinire a pieței.
This advantage improved their competitive position.
Acest avantaj le-a îmbunătățit poziția concurențială.
According to the established case-law of the Court of Justice, the improvement of the competitive position of an undertaking resulting from State aid, indicates, as a general rule, a distortion of competition compared with other undertakings not receiving the same aid [11].
Conform jurisprudenței constante a Curții de Justiție, îmbunătățirea poziției concurențiale a unei întreprinderi rezultată dintr-un ajutor de stat indică, în general, o denaturare a concurenței în raport cu de alte întreprinderi care nu beneficiază de același sprijin [11].
Thirdly, at the time of payment of the aid, the fruit and vegetable sector was fully open to competition and characterised by intense intra-Community trade [12].
În al treilea rând, în momentul acordării ajutoarelor, sectorul fructelor și legumelor era complet deschis concurenței și se caracteriza prin schimburi comerciale intracomunitare intense [12].
The existence of a common market organisation in the sector is further proof of the importance of intra-Community trade in fruit and vegetables and of the desire to ensure undistorted conditions of competition on the common market.
Existența unei organizații comune a pieței în acest sector dovedește, de altfel, importanța schimburilor comerciale intracomunitare de fructe și legume, precum și dorința de a asigura condiții de concurență nedenaturate pe piața comună.
The measures in question, which sought to manipulate the prices and quantities placed on the market, were thus of a nature to affect trade and distort competition.
Măsurile în cauză, care vizau influențarea prețurilor și a cantităților introduse pe piață puteau, astfel, să afecteze schimburile comerciale și să denatureze concurența.
With regard to the measures aimed at non-EU markets, the case law of the Court indicates that, given the interdependence of the markets on which Community producers are operating, the possibility that aid could distort intra-Community competition by strengthening the competitive position of operators, even if the aid benefits products for export outside the Community, cannot be ruled out [13].
În ceea ce privește măsurile care vizează piețele extracomunitare, jurisprudența Curții prevede că, ținând cont de interdependența piețelor pe care operează producătorii comunitari, nu poate fi exclusă posibilitate ca un ajutor să denatureze concurența intracomunitară prin consolidarea poziției concurențiale a operatorilor, chiar dacă ajutorul este în beneficiul produselor destinate exportului în afara Comunității [13].
Thus, the criteria concerning the effect on trade and the distortion of competition are fully met.
Criteriile privind afectarea schimburilor comerciale și denaturarea concurenței sunt, astfel, pe deplin îndeplinite.
Fourthly, with regard to the criterion of financing by the State through State resources, an in-depth study should be conducted, inter alia, examining the arguments of the French State and of FEDECOM on the character of State resources of the sectoral contributions.
În al patrulea rând, în ceea ce privește criteriul finanțării de către stat prin intermediul unor resurse de stat, se recomandă efectuarea unei analize detaliate care să se concentreze, printre altele, asupra argumentelor statului francez și ale FEDECOM în ceea ce privește natura de resurse de stat a contribuțiilor sectorului.
In accordance with the case-law of the Court, for a benefit to qualify as State aid, it must first be awarded directly or indirectly through State resources and, secondly, it must be attributable to the State [14].
Conform jurisprudenței Curții, pentru ca un beneficiu să poată fi calificat drept ajutor de stat, acesta trebuie, în primul rând, să fie acordat direct sau indirect prin intermediul resurselor de stat și, în al doilea rând, să fie de responsabilitatea statului [14].
The Commission notes that ONIFLHOR is a public body.
Comisia constată că ONIFLHOR este un organism public.
Consequently, financial support from ONIFLHOR for the ‘contingency plans’ clearly constitutes State resources.
În consecință, contribuțiile financiare ale ONIFLHOR la „planurile de urgență” reprezintă în mod evident resurse de stat.
The measures undertaken as part of these plans are moreover attributable to the State, because for each contingency it was ONIFLHOR that decided on the measures to take, entrusted the implementation of these measures to the relevant national section, decided the sums allocated and the amount of the sectoral contributions.
În plus, măsurile întreprinse în cadrul acestor planuri sunt imputabile statului, întrucât ONIFLHOR este cea care, pentru fiecare situație de urgență, stabilea măsurile necesare, încredința secțiunii naționale competente punerea în aplicare a acestor măsuri și hotăra sumele alocate, precum și valoarea cotizațiilor sectorului.
In the light of the case-law of the Court [15], the Commission considers the fact that a measure attributable to the State was partially financed by contributions from the undertakings concerned does not divest it of its character of State aid, given that this depends on the arrangements under and effects of the system.
Conform jurisprudenței Curții [15], Comisia estimează că o măsură imputabilă statului chiar dacă este finanțată parțial prin contribuții percepute întreprinderilor în cauză nu își poate pierde statutul de ajutor de stat, având în vedere că acesta depinde de normele și efectele sistemului.
The mandatory or voluntary nature of these contributions does not play any part in the application of this principle.
Caracterul obligatoriu sau voluntar al acestor contribuții nu joacă niciun rol în aplicarea acestui principiu.
Consequently, FEDECOM’s allegation that the measures implemented under the ‘contingency plans’ do not constitute aid due to the private nature of the sectoral contributions must be rejected.
Prin urmare, declarația FEDECOM conform căreia măsurile puse în aplicare în cadrul „planurilor de urgență” nu ar fi ajutoare, dat fiind caracterul privat al contribuțiilor sectorului, trebuie respinsă.
The Commission is therefore able to find that the measures undertaken under the ‘contingency plans’ were financed by the State or through State resources and were attributable to the State.
Comisia poate, așadar, să constate că măsurile întreprinse în cadrul „planurilor de urgență” erau finanțate de stat sau prin intermediul resurselor de stat și erau imputabile statului.
The Commission nevertheless wished to verify that the possible applicability of the recent case-law of the Court with regard to State resources to this case did not call this reasoning into question.
Cu toate acestea, Comisia a ținut să verifice că eventuala aplicabilitate, în cazul de față, a jurisprudenței recente a Curții în ceea ce privește resursele de stat nu ar pune din nou în discuție acest raționament.
To this end, the main considerations of the Court in the Pearle [16] case should briefly be recalled.
În acest sens, se recomandă să se amintească pe scurt considerentele principale ale Curții în cauza Pearle [16].
In its judgment, the Court stated that the revenue from a compulsory levy on all the companies in a sector of activity, collected by an intermediate association governed by public law, could be considered as a State resource only if each of the following four conditions were cumulatively met: (a) the measures financed by the mandatory contributions were determined by the sector concerned; (b) 100 % of the financing came from the contributions of the companies in the sector; (c) the contributions were compulsorily earmarked for the funding of the measure, with no possibility for the State to intervene by determining or modifying the use of these resources; (d) the parties who paid the contributions were also the beneficiaries of the measure.
În hotărârea sa, Curtea menționează că venitul provenind din cotizații obligatorii pentru toate întreprinderile dintr-un sector de activitate, colectate de către un organism public intermediar, nu poate fi considerat resursă de stat în cazul în care sunt îndeplinite cumulativ următoarele patru condiții: (a) acțiunile finanțate prin cotizațiile obligatorii sunt stabilite de sectorul în cauză; (b) finanțarea provine în proporție de 100 % din cotizațiile întreprinderilor din sector; (c) cotizațiile sunt alocate în mod obligatoriu finanțării măsurii, fără ca statul să poată interveni prin stabilirea sau modificarea utilizării acestor resurse; (d) părțile care plătesc cotizațiile sunt și beneficiarii măsurii.
In this case, less than 100 % of the financing came from the contributions of the companies in the sector.
În cazul de față, finanțarea nu provine integral din cotizațiile întreprinderilor din sector.
Evidently, this does not meet the Pearle criteria.
În mod evident, criteriile Pearle nu sunt îndeplinite.
It must, however, be noted that in the Pearle judgment, the Court ruled on a different situation and for a different purpose.
Cu toate acestea, trebuie remarcat faptul că, în hotărârea privind cauza Pearle, Curtea s-a pronunțat pe baza unei alte situații de fapt și într-un alt scop.
The Court wanted notably to identify the criteria that would allow the establishment of the circumstances in which the role played by the State in creating a measure entirely financed by the beneficiary sector is so marginal that the measure in question is not considered to meet all the criteria of Article 87(1) of the Treaty.
Curtea a dorit în mod special să identifice criterii care să permită stabilirea împrejurărilor în care rolul jucat de stat elaborarea unei măsuri finanțate integral de sectorul beneficiar este atât de marginal încât se consideră că respectiva măsură nu îndeplinește toate criteriile articolului 87 alineatul (1) din tratat.
In the case in question, the State’s role was clearly central at all stages of the implementation of the plans (from the choice of measures to their co-financing).
În cazul dat, rolul statului este, în mod evident, unul principal în toate etapele punerii în aplicare a planurilor (de la alegerea măsurilor până la cofinanțarea acestora).
The two situations (this case and the case in the Pearle judgment) are thus difficult to compare.
Așadar, cele două situații (cazul de față și cazul din hotărârea Pearle) sunt greu de comparat.
Furthermore, the Court of First Instance recently ruled on the infamous role that the French State played in another aid scheme in the agricultural sector, which had led the Court to consider that the sectoral contributions were State resources, inter alia, from the fact that they had required the adoption of an act by a public authority for their impact to be felt [17].
În plus, Tribunalul de Primă Instanță s-a pronunțat recent cu privire la rolul notoriu pe care statul francez l-a jucat în cadrul unui alt sistem de ajutoare în sectorul agricol și care a determinat Tribunalul să considere că veniturile provenind dintr-o cotizație sectorială constituie resurse de stat, printre altele deoarece acestea au necesitat adoptarea unui act al autorității publice pentru a produce efecte [17].
In this case, the main choice given to the producer organisations was whether or not to take part in the State’s initiative.
În speță, alegerea principală pe care trebuiau să o facă organizațiile de producători era aceea de a adera sau nu la inițiativa statului.
Again, if they decided not to take part, the producers affected would lose the benefit of the funds allocated to the contingency plans by ONIFLHOR, which constituted a strong incentive to participate in this initiative.
Din nou, dacă se hotărau să nu se alăture acesteia, producătorii în cauză nu mai beneficiau de fondurile alocate planurilor de urgență de către ONIFLHOR, ceea ce reprezenta un motiv serios pentru a adera la această inițiativă.
In view of the considerations set out above, the Commission confirms that an analysis in the light of the four criteria set out in Article 87(1) of the Treaty allows the nature of the measures connected with the ‘contingency plans’ to be conclusively established as State aid.
Având în vedere considerentele prezentate mai sus, Comisia consideră că o analiză din perspectiva celor patru criterii prevăzute la articolul 87 alineatul (1) din tratat permite stabilirea în mod incontestabil a naturii de ajutoare de stat a măsurilor legate de „planurile de urgență”.
Unlawfulness of the aid
Ilegalitatea ajutoarelor
The Commission notes that the French authorities did not notify it of the measures introducing the aid in question, as required by Article 88(3) of the Treaty.
Comisia ia notă de faptul că autoritățile franceze nu i-au notificat acesteia măsurile de instituire a ajutoarelor în cauză, după cum se prevede în articolul 88 alineatul (3) din tratat.
The measures thus constitute unlawful aid within the meaning of Article 1(f) of Council Regulation (EC) No 659/1999 of 22 March 1999 laying down detailed rules for the application of Article 93 of the EC Treaty [18].
Măsurile reprezintă, așadar, ajutoare ilegale în sensul articolului 1 litera (f) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE [18].
It must be noted that the Commission’s examination here only covers the period between 31 July 1992 to the current date, by virtue of Article 15 of Regulation (EC) No 659/1999, which states that the powers of the Commission to recover aid shall be subject to a limitation period of 10 years.
Este important de remarcat faptul că analiza Comisiei nu se referă în acest caz decât la perioada începând din 31 iulie 1992 până în prezent, în temeiul articolului 15 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, conform căruia termenul de prescripție în ceea ce privește recuperarea ajutoarelor este de 10 ani.
If the Commission concludes that the unlawful aid in question here is incompatible with the common market organisation, it may only order its recovery for the period prescribed.
În cazul în care Comisia ar conchide că ajutoarele ilegale în cauză sunt incompatibile, ea nu ar putea dispune recuperarea acestora pentru perioada prescrisă.
The prescription period may be interrupted by any measure taken by the Commission with regard to the unlawful aid.
Termenul de prescripție poate fi întrerupt de orice măsură adoptată de Comisie în ceea ce privește ajutorul ilegal.
Assessment of the compatibility of the aid
Evaluarea compatibilității ajutoarelor
Article 87 of the Treaty admits some exceptions to the general principle of the incompatibility of State aid with the Treaty.
Articolul 87 din tratat admite excepții de la principiul general de incompatibilitate a ajutoarelor de stat cu tratatul.
Firstly, the Commission notes that the French authorities have not put forward any argument to show that the aid examined is compatible with the common market.
În primul rând, Comisia remarcă faptul că autoritățile franceze nu au înaintat niciun argument care să demonstreze compatibilitatea cu piața comună a ajutoarelor analizate.
Secondly, some of the exceptions provided for by the Treaty are clearly not applicable here, notably those provided for in Article 87(2), which covers aid having a social character, aid to make good the damage caused by natural disasters, and aid relating to German reunification.
În al doilea rând, trebuie remarcat faptul că, în mod evident, unele dintre derogările prevăzute în tratat nu se aplică în acest caz, în special cele prevăzute la articolul 87 alineatul (2) care se referă la ajutoarele cu caracter social, la ajutoarele destinate reparării daunelor provocate de calamități naturale, precum și la ajutoarele privind reunificarea Germaniei.
The same applies to the exemptions provided for in Article 87(3)(a), (b) and (d) of the Treaty, given that the aid in question was neither intended for the promotion of the economic development of areas where the standard of living is abnormally low or where there is serious underemployment, nor was it intended for projects of common European interest or to remedy a serious disturbance of the economy of a Member State, nor for the promotion of culture and heritage conservation.
Acest lucru este valabil și pentru derogările prevăzute la articolul 87 alineatul (3) literele (a), (b) și (d) din tratat, având în vedere că ajutoarele respective nu erau menite nici să favorizeze dezvoltarea economică a unei regiuni în care nivelul de trai este anormal de scăzut sau în există un grad de ocupare a forței de muncă extrem de scăzut, nici să promoveze realizarea unui proiect important de interes european comun sau să remedieze o perturbare gravă a economiei statului, nici să promoveze cultura sau conservarea patrimoniului.
The only derogation which may apply in the case in point is that provided for in Article 87(3)(c) of the Treaty, which provides that aid to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas may be considered to be compatible with the common market where such aid does not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest.
Singura derogare care s-ar putea aplica în acest caz este cea prevăzută la articolul 87 alineatul (3) litera (c) din tratat, care prevede că pot fi considerate compatibile cu piața comună ajutoarele destinate să faciliteze dezvoltarea anumitor activități sau a anumitor sectoare economice atunci când acestea nu aduc modificări schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun.
In order to be covered by this derogation, aid must comply with the Community rules governing State aid.
Pentru a putea beneficia de derogarea menționată la litera respectivă, ajutoarele trebuie să fie conforme cu normele comunitare aplicabile ajutoarelor de stat.
Identifying the guidelines applicable to the unlawful aid
Stabilirea orientărilor aplicabile ajutoarelor ilegale
In accordance with the Commission notice on the determination of the applicable rules for the assessment of unlawful State aid [19], all unlawful aid under Article 1(f) of Regulation (EC) No 659/1999 must be examined in accordance with the texts in force at the time when the aid was granted.
Conform Comunicării Comisiei privind stabilirea regulilor aplicabile pentru evaluarea ajutorului de stat ilegal [19], orice ajutor ilegal în sensul articolului 1 litera (f) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 trebuie evaluat în conformitate cu textele în vigoare la data acordării ajutorului.
Thus, the aid paid between 1 January 2000 and 31 December 2002 (date on which the aid payments ceased) must be examined in the light of the rules set out in the guidelines for State aid in the agriculture sector [20].
Astfel, ajutoarele acordate în perioada 1 ianuarie 2000 - 31 decembrie 2002 (dată la care a încetat plata ajutoarelor) trebuie evaluate din perspectiva normelor conținute în orientările privind ajutoarele de stat în sectorul agricol [20].