natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The National Strategy for Social Reintegration of Inmates, 2015 - 2019, approved by Government Decision No. 389/2015, which has three strategic objectives: developing institutional and inter-institutional capacity;
Strategia naţională de reintegrare socială a persoanelor private de libertate 2015-2019, aprobată prin Hotărârea Guvernului nr. 389/2015, care are trei obiective strategice: dezvoltarea capacităţii instituţionale şi interinstituţionale;
development of educational and social assistance programmes for the period of detention and informing public opinion;
dezvoltarea programelor educative, de asistenţă socială din perioada detenţiei şi informarea opiniei publice;
facilitating post-detention assistance at system level.
facilitarea asistenţei post-detenţie la nivel sistemic.
The Government of Romania
►art. 187 alin.
Minister of Justice
►în conformitate cu art. 15 alin.
Minister of Internal Affairs
Ministrul Afacerilor Interne
► Pursuant to Art. 107 of the same law, had to be issued: the Order of the Minister of Internal Affairs on the organization and functioning, in the subordination of the Ministry of Internal Affairs, of detention and remand centres, the regulation on the organization and functioning of detention and remand centres as well as the measures necessary for the safety thereof, approved by Order of the Minister of Internal Affairs, currently being applicable the provisions of Order No. 988/2005 of the Minister of Internal Affairs, unpublished.
►în temeiul art. 107 al legii trebuiau emise: ordinul Ministrului Afacerilor Interne privind organizarea şi funcţionarea în subordinea Ministerului Afacerilor Interne a centrelor de reţinere şi arestare preventivă şi regulamentul privind organizarea şi funcţionarea centrelor de reţinere şi arestare preventivă, precum şi măsurile necesare pentru siguranţa acestora, aprobat prin ordin al Ministrului Afacerilor Interne, în prezent fiind aplicabile dispoziţiile Ordinului nr. 988/2005 al Ministrului Administraţiei şi Internelor, nepublicat.
Minister of Internal Affairs and Minister of Justice
Ministrul Afacerilor Interne şi Ministrul Justiţiei
► The Common Order of the Minister of Interior and Minister of Justice which establishes the prisons, detention centres, remand centres, and re-education centres in whose circumscription operate detention and remand centres.
►Ordinul comun al Ministrului Afacerilor Interne şi al Ministrului Justiţiei ce stabileşte penitenciarele, centrele de arestare preventivă, centrele educative şi centrele de detenţie în a căror circumscripţie funcţionează centrele de reţinere şi arestare preventivă.
Until the date of this Special Report, in the active legislation, there have not been identified the abovementioned secondary normative legal acts, the Ministry of Justice informing us through letter No. 71610 of 21 September 2015 that "all mentioned projects are in the final stage of preparation at the Ministry of Justice, to be promoted expeditiously in the near future".
Până la data întocmirii prezentului Raport special, în fondul activ al legislaţiei nu au fost identificate actele normative secundare menţionate, Ministerul Justiţiei comunicându-ne, prin adresa nr. 71610, din 21 septembrie 2015, că „toate proiectele menţionate sunt în faza finală de elaborare în cadrul Ministerului Justiţiei, urmând a fi promovate cu celeritate în viitorul apropiat”.
The Minister of Internal Affairs did not send a response.
M.A.I. nu a comunicat un răspuns.
It is true that the Government Emergency Ordinance No. 3/2014 on the necessary implementing measures for enforcing the Law No. 135/2010 on the Code of Criminal Procedure and for the implementation of other laws was adopted.
Este adevărat că a fost adoptată O.U.G. nr. 3/2014 pentru luarea unor măsuri de implementare necesare aplicării Legii nr. 135/2010 privind Codul de procedură penală şi pentru implementarea altor acte normative.
However, we appreciate that the ultra-activity of the old secondary rules is not enough, because the old rules do not confer guarantees for a number of rights of the inmates.
Cu toate acestea, apreciem că ultraactivitatea normelor secundare vechi nu e suficientă, întrucât normele vechi nu conferă garanţii pentru o serie de drepturi ale persoanelor private de libertate.
The failure to adopt, within 2 years from the entry into force of the law, norms detailing actual and concrete ways in which persons deprived of liberty can exercise their rights, tends to determine the impossibility of fully exercising the rights guaranteed in the legislation.
Neadoptarea, în decurs de 2 ani de la data intrării în vigoare a legii a unor norme care să detalieze modalităţi concrete şi actuale de exercitare a drepturilor persoanelor private de libertate, tinde să determine imposibilitatea exercitării depline a drepturilor garantate la nivel legislativ.
In addition, not issuing the subsequent norms of Law No. 254/2013 raises concerns over the observance of the provisions of Art. 79 of Law No. 24/2000 on legislative technique norms for drafting normative legal acts, republished, according to which "the orders and instructions shall be developed within the period prescribed by the superior legal act or, where appropriate, within a period that makes possible their carrying out."
În plus, neemiterea normelor subsecvente Legii nr. 254/2013 pune în discuţie respectarea prevederilor art. 79 din Legea nr. 24/2000 privind normele de tehnică legislativă pentru elaborarea actelor normative, republicată, potrivit cărora ”ordinele şi instrucţiunile se vor elabora în termenul prevăzut de actul superior sau, după caz, într-un termen util care să facă posibilă ducerea lor la îndeplinire”.
3. The relevant case law of the European Court of Human Rights
3. Jurisprudenţa Curţii Europene a Drepturilor Omului incidentă în domeniu
The European Court has ruled on the violation of Art. 3 of the Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms, as follows: in 2014, out of 248 decisions, 34 against Romania;
Instanţa europeană s-a pronunţat în legătură cu încălcarea art. 3 din Convenţia pentru apărarea drepturilor omului şi a libertăţilor fundamentale, după cum urmează: în 2014, din totalul de 248 de hotărâri, 34 împotriva României;
in 2013, out of 253 decisions, 33 against Romania;
în 2013, din totalul de 253 de hotărâri, 33 împotriva României;
in 2012, out of 292 decisions, 37 against Romania;
în 2012, din totalul de 292 de hotărâri, 37 împotriva României;
in 2011, out of 287 decisions, 26 against Romania.
în 2011, din totalul de 287 de hotărâri, 26 împotriva României.
In the last 4 years, from all EU Member States, Romania has had the most convictions for the violation of Art. 3 of the Convention.
În ultimii 4 ani rezultă că România are cele mai multe condamnări dintre statele Uniunii Europene pentru încălcarea art. 3 din Convenţie.
In the period 1 January to 1 September 2015, there were pronounced 24 judgements of conviction against Romania for the violation of Art. 3 of the Convention, of which 17 were final.
În perioada 1 ianuarie-1 septembrie 2015, au fost pronunţate 24 de hotărâri de condamnare a României pentru violarea art. 3 din Convenţie, dintre care 17 erau definitive.
ECHR Case law in cases against Romania, in terms of violations of Art. 3 of the Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms in the penitentiary system
Jurisprudenţa C.E.D.O. în cauze împotriva României, sub aspectul încălcării art. 3 din Convenţia pentru apărarea drepturilor omului şi a libertăţilor fundamentale în sistemul penitenciar
Pilot judgments and ECHR Case law in cases against other countries, in terms of violations of Art. 3 of the Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms
Hotărâri pilot şi jurisprudenţa C.E.D.O. în cauze împotriva altor state, sub aspectul încălcării art. 3 din Convenţia pentru apărarea drepturilor omului şi a libertăţilor fundamentale
Number of ECHR judgements which found the violation of this norm:
Numărul hotărârilor C.E.D.O. prin care s-a constatat violarea acestei norme:
- In 2014, 891 decisions, of which 4 on the prohibition of torture, 174 on inhuman or degrading treatment, 55 on the lack of an effective investigation and 15 cases in which the applicant had been expelled to a country where ill-treatments are being applied to persons deprived of liberty;
- în 2014, 891 de hotărâri, din care 4 privind interzicerea torturii, 174 referitoare la tratamente inumane sau degradante, 55 la lipsa unei anchete efective şi 15 cauze în care reclamantul fusese expulzat într-un stat în care se aplică rele tratamente persoanelor private de libertate;
- In 2013, of a total of 916 decisions, 11 on the prohibition of torture, 163 on inhuman or degrading treatment, 67 on the lack of an effective investigation and 12 cases in which the applicant had been expelled to a country where ill-treatments are being applied to persons deprived of liberty;
- în 2013, dintr-un total de 916 hotărâri, 11 au vizat încălcarea normelor privind interzicerea torturii, 163 tratamentele inumane sau degradante, 67 lipsa unei anchete efective şi 12 cauze în care reclamantul fusese expulzat într-un stat în care se aplică rele tratamente persoanelor private de libertate;
- In 2012, 1,093 decisions, of which 24 on the prohibition of torture, 169 on inhuman or degrading treatment and 99 on the lack of an effective investigation;
- în 2012, 1.093 de hotărâri, din care 24 privind interzicerea torturii, 169 tratamente inumane sau degradante şi 99 lipsa unei anchete efective;
- In 2011, 1,157 decisions, of which 15 on the prohibition of torture, 183 on inhuman or degrading treatment and 89 on the lack of an effective investigation;
- în 2011, 1.157 de hotărâri, 15 vizând încălcarea normelor privind interzicerea torturii, 183 tratamentele inumane sau degradante şi 89 lipsa unei anchete efective.
Relevant Pilot judgments handed down
Hotărâri pilot pronunţate în materie
The role of the pilot judgment is to help States Parties to fulfil their duties in the implementation of the Convention, to improve the protection of human rights at national level, to ensure the fastest remedy to violations, fastest and most effective repair of damages caused to individuals, to hasten the process of resolving the systemic or structural problems underlying the repetitive cases.
Rolul hotărârilor pilot constă în a ajuta statele părţi să-şi îndeplinească atribuţiile care le revin în aplicarea Convenţiei, de a îmbunătăţi protecţia drepturilor omului la nivel naţional, de a asigura remediul cel mai rapid pentru încălcări, repararea cea mai rapidă şi eficientă a prejudiciului cauzat persoanelor, de a grăbi rezolvarea problemelor structurale sau sistemice care stau la originea cauzelor repetitive.
criteria for separating inmates
criteriile de separare a persoanelor private de libertate
1. PRISONS
1. PENITENCIARE
General considerations and regulations in the matter
Consideraţii generale şi reglementări în materie
Prisons are specialized public services whose main duties are the custody of inmates during the execution of their custodial sentences and forming a proper social attitude, adequate for reintegration to normal life in society, after release.
Penitenciarele sunt servicii publice specializate ale căror principale atribuţii sunt custodierea persoanelor private de libertate în timpul executării pedepselor şi formarea unei atitudini sociale adecvate pentru adaptarea şi integrarea la o viaţă normală în societate, după liberare.
According to Art. 11 para. (1) and (5) of Law No. 254/2013, life imprisonment and imprisonment are executed specifically designed places, called prisons.
(1) şi (5) din Legea nr. 254/2013, pedeapsa detenţiunii pe viaţă şi a închisorii se execută în locuri anume destinate, denumite penitenciare.
The prison where the convicted person serves a sentence of imprisonment shall be determined by the National Administration of Penitentiaries.
Penitenciarul în care persoana condamnată execută pedeapsa privativă de libertate se stabileşte de A.N.P.
The prison in which prison the convicted person will serve the sentence, shall be determined so that it's located as close as possible to the domicile of the convicted person, taking into account sentence regime, the security measures that need to be taken, the needs for social reintegration, gender and age.
La stabilirea penitenciarelor se are în vedere ca acesta să fie situat cât mai aproape de localitatea de domiciliu a persoanei condamnate, ţinându-se seama de regimul de executare, măsurile de siguranţă ce trebuie luate, nevoile de reintegrare socială identificate, sex şi vârstă.
The Order of the Minister of Justice No. 433/C/2010 provides that the spaces for the accommodation of detainees must respect human dignity and ensure:
O.M.J. nr. 433/C/2010 prevede că spaţiile destinate cazării persoanelor private de libertate trebuie să respecte demnitatea umană şi să asigure:
a) at least 4 m2 per person deprived of liberty, for closed or maximum security regime;
a) cel puţin 4 m2 pentru fiecare persoană privată de libertate, încadrată în regimul închis sau de maximă siguranţă;
b) at least 6 m3 of air per person deprived of liberty, for open or semi-open regime.
b) cel puţin 6 m3 de aer pentru fiecare persoană privată de libertate, încadrată în regimul semideschis sau deschis.
The rules referred to establish that the National Administration of Penitentiaries must take all necessary measures to progressively increase the number of spaces for individual accommodation and to rearrange the existing ones.
De asemenea, normele menţionate stabilesc că A.N.P. ia toate măsurile necesare pentru creşterea progresivă a numărului spaţiilor de cazare individuală, precum şi pentru reamenajarea celor existente.
The detention rooms to be built and those who are to undergo capital repairs must provide an area of at least 4 sqm for every person deprived of liberty for shared rooms, and 9 sqm, then for individual rooms.
Camerele de cazare din locurile de deţinere care urmează să se construiască, precum şi cele care urmează a fi supuse unor reparaţii capitale trebuie să asigure o suprafaţă de cel puţin 4mp pentru fiecare persoană privată de libertate, în situaţia cazării în comun, şi 9mp, atunci când cazarea se face individual.
Detention rooms must be fitted with beds for every person deprived of liberty, bunk beds shall have no more than two beds stacked on top of each other.
Camerele de cazare se dotează cu paturi pentru fiecare persoană privată de libertate, suprapuse pe cel mult două rânduri.
Exceptionally, the detention rooms may have bunk beds with 3 levels, with the condition to ensure at least 6m3 of air for every inmate as well as the other requirements for equipping detention rooms.
În mod excepţional, camerele de cazare pot avea paturi suprapuse pe 3 rânduri, cu respectarea asigurării a cel puţin 6mc de aer pentru fiecare persoană privată de libertate şi a celorlalte condiţii pentru dotarea camerelor de cazare.
A convicted person for whom it was not established yet the regime of execution, it shall apply the appropriate regime of execution for the duration of his/her prison sentence, after completing the period of quarantine and observation.
Persoanei condamnate căreia nu i s-a stabilit regimul de executare i se aplică provizoriu regimul de executare corespunzător cuantumului pedepsei pe care o execută, după terminarea perioadei de carantină şi observare.
In the matter of separation of categories of inmates, the Implementing Regulations of Law No. 275/2006 provide that in the period of quarantine and observation, convicted persons are housed in separate rooms, by gender, age, health status, legal situation, the nature of the offense and other legal requirements, internal order or safety.
În materia separării categoriilor de condamnaţi, Regulamentul de aplicare a Legii nr. 275/2006 prevede că, în perioada de carantină şi observare, persoanele condamnate sunt cazate separat pe camere, în raport de sex, vârstă, stare de sănătate, situaţie juridică, natura infracţiunii, precum şi de alte cerinţe legale, de ordine interioară sau de siguranţă.
Also, the inmates who represent a risk for the security of the prison are housed separately in special rooms, within the sections of the maximum security regime.
De asemenea, persoanele private de libertate care prezintă risc pentru siguranţa penitenciarului sunt cazate separat, în camere special amenajate în cadrul secţiilor din cadrul regimului de maximă siguranţă.
Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms categorically prohibits torture and inhuman or degrading treatment or punishment, irrespective of the victim's conduct.
Convenţia pentru apărarea drepturilor omului şi a libertăţilor fundamentale interzice în termeni categorici tortura sau tratamentele şi pedepsele inumane sau degradante, indiferent de comportamentul victimei.
One of the problems currently faced by the prison system is overcrowding, its consequences affecting also other activities, including detention conditions.
Una dintre problemele cu care se confruntă în prezent sistemul penitenciar este cea a supraaglomerării, consecinţele sale răsfrângându-se şi asupra celorlalte activităţi desfăşurate, implicit asupra condiţiilor de detenţie.
Thus, overcrowding reduces the space that needs to be allocated to each prisoner, lowers the standards of hygiene, reduces time spent outdoors, determines shortness of healthcare, insufficient educational and productive activities, increases violence and, in particular, the risk of suicides and self-mutilation, etc.
Astfel, supraaglomerarea determină reducerea spaţiului necesar alocat fiecărui deţinut, standarde scăzute de igienă, reducerea timpului alocat mişcării în aer liber, îngreunarea îngrijirii medicale, insuficienţa activităţilor educative şi productive, creşterea actelor de violenţă şi în special, a riscurilor de sinucideri şi automutilări etc.
The deficit of accommodation places in prisons generates a violation of the dignity of inmates, so that keeping them in precarious physical conditions of imprisonment constitutes a violation of human rights.
Deficitul locurilor de cazare în penitenciare generează o încălcare a dreptului persoanelor private de libertate la demnitate, astfel că menţinerea acestora în condiţii fizice de încarcerare precare constituie o violare a drepturilor omului.
According to CPT norms, overcrowding is an issue of direct relevance to CPT's mandate.
Potrivit Normelor CPT, aglomerarea este un subiect de relevanţă directă pentru mandatul CPT-ului.
All services and activities within a prison will be adversely affected if it is necessary to cater for more prisoners than the number for which it was created.
Toate serviciile şi activităţile dintr-o închisoare vor fi afectate în mod negativ dacă este necesar să se adăpostească mai mulţi deţinuţi decât numărul pentru care a fost creată.
Moreover, the level of overcrowding in a prison, or in a particular part of it, may be such that, in itself, represents physically inhuman and degrading treatment.
Mai mult decât atât, nivelul de supraaglomerare într-o închisoare sau într-o anumită parte a ei poate fi astfel încât, prin el însuşi, să fie inuman şi degradant din punct de vedere fizic.
According to Rec22(99), the expansion of prison capacity should be regarded as an exceptional measure.
Conform Rec22(99), extinderea capacităţii închisorilor trebuie să fie o măsură mai curând excepţională.
As much as possible, should be applied solutions such as semi-liberty, open regime, permission to leave the prison and external placement of inmates, to help treat and restore inmates, maintain links with the family and community and reduce tension in penal institutions.
Trebuie folosite pe cât posibil modalităţi specifice de aplicare a sentinţelor privative de libertate, cum ar fi semilibertatea, regimul deschis, permisiunea de a părăsi închisoarea şi plasamentele externe pentru a contribui la tratarea şi restabilirea deţinuţilor, la menţinerea legăturilor acestora cu familia şi comunitatea şi la reducerea tensiunii în instituţiile penale.
Member States should consider reclassification of certain types of crimes so as not to attract custodial sentences.
Statele membre trebuie să analizeze posibilitatea depenalizării anumitor tipuri de infracţiuni sau a reclasificării acestora astfel încât să nu atragă pedepse privative de libertate.
According to the CPT Norms, investing large amounts of money in prison infrastructure is not a solution.
Potrivit Normelor CPT, investirea de sume considerabile în infrastructura penitenciarului nu constituie o soluţie.
Rather, should be revised the laws and practices in force concerning custody pending trial and sentencing as well as the range of non-custodial sentences available.
Trebuie, mai degrabă, revăzute legislaţiile şi practicile în vigoare în materie de detenţie provizorie, de pronunţare a sentinţelor, precum şi multitudinea de sancţiuni non-privative de libertate disponibile.
In accordance with the European Prison Rules, there should be paid special attention to the space available to inmates, hygiene and sanitary conditions, ensuring sufficient and properly prepared and presented food, healthcare and the possibility to enjoy outdoor activities.
În conformitate cu Normele europene privind închisorile trebuie acordată o atenţie specială spaţiului disponibil pentru deţinuţi, igienei şi condiţiilor sanitare, asigurării hranei suficiente şi corespunzător preparate şi prezentate, îngrijirii sănătăţii deţinuţilor şi posibilităţii de a beneficia de activităţi în aer liber.
It is also the smartest, because it is based on the idea of planned return in the community with support, assistance and supervision.
Este şi cea mai inteligentă, deoarece se bazează pe ideea reîntoarcerii planificate în cadrul comunităţii cu sprijin, asistenţă şi supraveghere.
In 2014 (according to the information provided by the National Administration of Penitentiaries, on 13 May 2015), there have been discussed in the Parole Commission the cases of 22,566 inmates, of which 10,962 first-time offenders and 11.604 repeat offenders.
În anul 2014 (potrivit informaţiilor comunicate de A.N.P. la 13 mai 2015), au fost discutaţi în comisia de liberare condiţionată 22.566 de deţinuţi, din care 10.962 de nerecidivişti şi 11.604 de recidivişti.
For 12,405 inmates (6794 first-time offenders and 5611 repeat offenders), the commissions have proposed to the courts the conditional release, the courts accepting the proposals for 10,403 prisoners (5687 first-time offenders and 4716 repeat offenders), rejecting 2002 (1107 first-time offenders and 895 repeat offenders).
Pentru 12.405 de deţinuţi (6.794 de nerecidivişti şi 5.611 de recidivişti), comisiile au propus instanţelor de judecată liberarea condiţionată, instanţele admiţând propunerile pentru 10.403 de deţinuţi (5.687 de nerecidivişti şi 4.716 de recidivişti), respingând 2.002 (1.107 de nerecidivişti şi 895 de recidivişti).
According to information provided by the National Administration of Penitentiaries on 11 September 2015, the situation of the proposals for conditional release on the first semester of 2015 was: 5323 conditional releases, 10,120 inmates were being discussed in the Parole Commission, 5365 proposals for conditional release, 4755 prisoners delayed by the commission, 177 replacements of the educational measure / release from the prison, 274 proposals for replacements of the educational measure / release from the prison and 229 inmates delayed by the commission.
Potrivit informaţiilor comunicate de A.N.P. în 11 septembrie 2015, situaţia propunerilor de liberări condiţionate şi liberări condiţionate admise de instanţa de judecată, pe primul semestru 2015, era: 5.323 de liberări condiţionate, 10.120 de deţinuţi discutaţi în comisia de liberare condiţionată, 5.365 de propuneri liberări condiţionate, 4.755 de deţinuţi amânaţi de comisie, 177 de înlocuiri măsura educativă/liberare din centru, 274 de propuneri înlocuiri măsura educativă/ liberare din centru şi 229 de deţinuţi amânaţi de comisie.