natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In addition, there is hardly a policy stance in ZE to limit its deflationary bias - the result is a surplus of the current account in ZE of approx. 3% of GDP and of approx. 9% of GDP in Germany currently.
În plus, nu există politici la nivelul ZE (un policy stance), care să atenueze o înclinaţie deflaţionistă pronunţată -rezultatul este un surplus de cont curent al ZE de cca 3% din PIB, respectiv al Germaniei de 9% în prezent.
The convergence gap regards not only the above mentioned facets.
Deficitul de convergență privește nu numai aspectele evocate mai sus.
In countries with the income per capita considerably inferior to the ZE average, the inflation differential is likely to be significantly positive.
În țările cu un venit/locuitor considerabil inferior mediei din ZE, este probabil ca diferențialul de inflație să fie semnificativ pozitiv.
This means that, in time, if there is no competitiveness gain, external disequilibria would grow.
Aceasta înseamnă că, în timp, dacă nu există câștiguri de productivitate pe măsură, dezechilibrele externe cresc.
Once in EZ, the degree of freedom in terms of disequilibria correction is lower.
Odată intrat în ZE, gradele de libertate în materie de corecție a dezechilibrelor se reduc.
The larger the structural differences between economies, the more uncertain the capacity for adjustment is.
Cu cât diferențele structurale între economii sunt mai mari, cu atât mai nesigură este capacitatea de a reacționa.
Does it matter how Eurozone works?
Contează cum funcționează zona euro?
If we think about means to deal with asymmetric shocks (besides automatic stabilizers at national level) we end up with the ZE functioning; this is the second key problem for a serious discussion about accession.
Dacă ne gândim la mijloace de amortizare a şocurilor asimetrice (dincolo de stabilizatori automaţi la nivel naţional), ne ducem cu gândul la funcţionarea ZE - a doua problemă cheie pentru o discuţie serioasă legată de aderare.
Despite all the progress done in reforming its institutions and policies, EZ has major deficiencies yet.
În pofida unor progrese de reformă instituţională și de politici, ZE are încă deficienţe majore de funcţionare.
This situation is acknowledged by top officials from European institutions and national governments.
Această stare de fapt este recunoscută de oficiali de vârf din instituţiile europene, din guverne naţionale.
EZ is currently, we dare to say, more a sort of a “single currency area” (similar to the gold standard from inter-war period).
ZE este actualmente, îndrăznim să afirmăm, mai mult “a single currency area” (o arie cu monedă comună-asemănătoare cu regimul etalonului aur din perioada interbelică).
It is true that currency risk was removed, which is an undisputed advantage.
Drept este că s-a eliminat riscul valutar, ceea ce este un avantaj indiscutabil.
And it is also true that EZ can help protecting an economy against destabilizing capital moves.
Şi, tot adevărat este că ZE poate ajuta o economie sa se protejeze de mişcări de capital destabilizatoare.
But this argument is, in our opinion, not decisive to legitimate the way the ZE dies function currently.
Dar şi acest argument nu este, în opinia noastră, decisiv în a legitima ignorarea slăbiciunilor de funcţionare a ZE.
We too consider that The European Mechanism for Stability, the Banking Union, and other tools created in the wake of the EZ crisis have not succeeded to solve essential problems, that additional reforms are required.
Şi noi considerăm că Mecanismul European pentru Stabilitate (MES), Uniunea Bancară (UB) şi alte instrumente introduse după izbucnirea crizei ZE, nu au reuşit să rezolve probleme de fond; de aceea sunt necesare reforme suplimentare.
Policy space matters greatly for an economy with important rigidities and in need of major structural reforms.
Spaţiul de manevră (policy space) contează foarte mult pentru o economie care are încă rigidităţi importante şi are nevoie de reforme structurale majore.
The following argument could calm down concerns regarding the functioning of EZ: deeper fiscal and political integration which would allow the transfer of resources and would make irrelevant disequilibria between EZ member states (let us remember the resources transferred to the eastern lands from western lands after Germany's reunification).
Un argument ar putea să liniştească apele din punct de vedere al funcționarii ZE, şi anume: dacă integrarea fiscală și politică (instituțională) ar fi adâncite, atunci ar permite transferuri de resurse care să facă irelevante dezechilibre între statele membre ale ZE (să amintim ce resurse au fost transferate din landurile vestice către cele estice după reunificarea Germaniei).
But, such a hypothesis is a fantasy in current conditions.
Dar, o asemenea ipoteză este o fantezie în condiţiile actuale.
It is not, we consider a credible target for our main European counterparties either.
Nu este, considerăm, o ţintă credibilă nici pentru interlocutorii noştri europeni principali.
Not to mention another great problem of the EZ, namely the lack of symmetry in adjustments.
Trebuie spus că România ar intra în ZE dacă este acceptată, nu pur şi simplu întrucât aşa se vrea la Bucureşti.
Conclusion of our analysis
Concluzii ale analizei noastre
There are two fundamental pre-conditions for accession to EZ:
Sunt două pre-condiții fundamentale pentru aderarea la ZE:
a) the achievement of a critical mass of real convergence ex ante (before accession) and the fulfilment of a range of structural conditions, b) the reform of the mechanisms and policy arrangements in EZ.
a) realizarea unei mase critice de convergență reală ex ante (înainte de aderare) și îndeplinirea unor condiții de ordin structural; b) reformarea mecanismelor și a aranjamentelor de politici (policies) ale ZE.
The accession will be a political decision, which has to rely on a large democratic support.
Aderarea va fi o decizie politică, care trebuie să se bucure de cât mai larg sprijin democratic al cetățenilor.
Our analysis does not ignore the strategic (geo-political) imperatives which might hasten the Accession.
Analiza noastră nu ignoră imperative de ordin strategic (geopolitic) ce pot grăbi aderarea la ZE.
The large development gap between Romania and EZ is, arguably, the key impediment in adopting the common currency.
Decalajul mare de dezvoltare între România și ZE este piedica esențială în adoptarea monedei unice.
Besides the problem of economic gaps, there is a flawed working of EZ.
Alături de problema decalajelor economice, intervine funcționarea defectuoasă a ZE, care are nevoie de alte mecanisme și aranjamente de politici.
These two fundamental problems point out the scale of risks attached to a premature accession to EZ.
Aceste două probleme fundamentale indică dimensiunea riscurilor unei aderări premature la ZE; o aderare timpurie prezintă riscuri majore.
The essential factor for real convergence is competitiveness.
Factorul esențial de realizare a convergenței reale este competitivitatea.
Our analysis shows common problems regarding competitiveness in the region considered.
Analizele realizate în cadrul lucrării arată probleme comune din punct de vedere al competitivității pentru regiunea considerată.
The distance to the benchmarks provided by German standards (as, probably, the most performing economy in EU) is large in terms of infrastructure, institutional development, business sophistication, and above all, innovation.
Astfel, distanța față de standardele de referință ale Germaniei (ca cea mai performantă economie din Uniune) este una ridicată în ceea ce privește infrastructura, dezvoltarea instituțională, sofisticarea afacerilor și mai ales inovarea.
The largest distance is registered by Romania, while the Czech Republic is nearest to the German economy from this perspective.
Distanța cea mai mare este înregistrată de economia României, în vreme ce economia Cehiei se află la distanța cea mai mică comparativ cu economia Germaniei.
If Romania would keep the average growth rate of 2000-2015, then it would catch up the EZ average in 27 years, and 75% of the EZ average in 13 years (2.5pp growth differential compared to EZ average yearly growth rate of 2000-2015 - 1.18%).
Dacă România și-ar păstra ritmul mediu de creștere înregistrat în perioada 2000-2015, atunci ar reuși să ajungă din urma media ZE în 27 ani, în vreme ce 75% din media ZE ar putea atinge în 13 ani (diferențialul ratei de creștere anuale față de EZ fiind de 2.5 pp).
If Romania would grow by an average of 5% each year (in a sustainable manner) then it would catch up the EZ average in 18 years, and the 75% of EZ average in 9 years, that is in 2024 (3.8pp growth differential compared to the EZ average yearly growth rate of 2000-2015 -1.18%).
Dacă România ar crește economic în medie cu 5% pe an (în mod sustenabil), atunci ar putea ajunge din urmă media ZE în 18 ani, iar nivelul de 75% din media ZE l-ar putea atinge în 9 ani, adică în 2024 (diferențialul ratei de creștere anuale față de EZ fiind de 3.8pp).
If we assume that the GDP per capita in PPS in EZ would grow with the average rate of 2007-2015 and Romania's GDP/capita in PPS would keep growing with a rate higher by 3pp than a 100% convergence would be achieved in 2035 and 75% convergence in 2025.
Dacă presupunem că PIB/capita în PPS în ZE crește cu ritmul mediu anual al perioadei 2007 - 2015 și în continuare, iar în România PIB/capita în PPS va crește cu un ritm mai mare cu 3pp atunci o convergență de 100 % se va atinge în 2035 și convergență de 75% în 2025.
Whereas, if in Romania GDP/capita in PPS would grow with a rate higher by 4pp than the GDP/capita in EZ after 2015 then the 100% convergence will be achieved in 2031 and 75% convergence in 2023.]
În schimb, dacă în România PIB/capita în PPS va crește cu un ritm cu 4pp mai mare decât PIB/capita în PPS din ZE după 2015 atunci convergența de 100% se va atinge în 2031 și convergența de 75% în 2023. ]
EZ accession does not require the achievement of the EZ average level of GDP/capita.
Aderarea la ZE nu reclamă atingerea în prealabil a mediei PIB/capita din ZE.
We think that Romania should target a GDP/capita in PPS of at least 75% of the EZ average at the date of accession.
Credem că România trebuie să țintească un PIB/capita în PPS de cel puțin 75% din media UE la data aderării.
The Baltic States are not relevant cases taking into account their dimension and the currency board arrangements which predisposed to a policy option.
Țările baltice nu sunt cazuri relevante având în vedere dimensiunea lor și aranjamentele de consiliu monetar ce au predispus la o opțiune.
The structural convergence analysis has to be nuanced.
Analiza convergenței structurale trebuie să fie nuanțată.
For example, over--financialization of the economy brings costs.
De exemplu, supra-financializarea economiei aduce și costuri.
And a strong industry, which seems disproportionate as a weight in the GDP formation (as it is the case of Germany) is not automatically bad.
Și a avea o industrie puternică, ai zice disproporționată ca pondere în formarea PIB (cum este cazul Germaniei), nu este automat ceva rău.
It remains to be seen about what kind of services we are talking about, what the structure of the industry is and which the domains are with high value added.
Este de văzut, deci, despre ce servicii vorbim, care este structura industriei și care sunt domeniile cu valoare adăugată înaltă.
The moment of accession to EZ should not depend on its total compatibility with EZ, but rather by the achievement of a critical mass of structural convergence, which should make it safe to function in a monetary union.
Momentul aderării unui stat la ZE nu trebuie să fie dependent de compatibilizarea deplină a acestuia cu ZE ci, mai curând, de atingerea unei mase critice de convergență structurală menită să-i asigure centura de siguranță necesară fenomenelor specifice uniunilor monetare.
The labour force mobility between regions is low and enhances income gaps among regions.
Mobilitatea forței de muncă între regiunile țării este redusă, ceea ce perpetuează decalajul de venituri între regiuni.
Conversely, the international migration is very high.
În schimb migrația internațională este foarte ridicată.
We face the challenge to overcome the middle income trap, which implies another development model; in addition the removal of factors which maintain low labour productivity is of crucial importance for development.
Ne întâlnim cu provocarea de a depăși ,,capcana venitului mediu”, care implică trecerea la un alt model de dezvoltare; în plus, eliminarea factorilor care contribuie la menținerea productivității muncii reduse este de o importanță crucială pentru dezvoltarea României.
It is important to increase the propensity of international companies to promote businesses with high value added in Romania (when the decisions are taken at headquarters).
Aici este de examinat și înclinația companiilor internaționale de a promova în România afaceri cu valoare adăugată mai înaltă (când deciziile se iau la centru).
It is a question whether public policies (industrial) can help in this respect.
Se pune și problema dacă politicile publice (industriale) pot ajuta în acest sens.
De-euroization increases the efficacy of monetary policy and eases the managed floating regime -the income and wealth effect of a depreciation of the domestic currency is attenuated by the decline in euroization - even if the legacy effect (related to the stock of euro loans) is still significant.
De-euroizarea mărește eficacitatea politicii monetare și ușurează practicarea regimului de flotare controlată (managed floating) - efectul de venit și avuție, ca urmare a unei deprecieri este atenuat de scăderea euroizării - chiar dacă un „legacy effect”(reflex al stocului de credite denominate în euro) se simte încă în mod semnificativ.
If Romania joins EZ with large development gap there is a risk of higher inflation than in EZ, which could lead to lower real interest rates than in the rest of EZ and depreciation of the exchange rate in real terms, as it was the case in Spain and Portugal.
În eventualitatea aderării României la ZE cu decalaj mare de dezvoltare, există riscul unei inflații apreciabil mai ridicate decât în ZE, ceea ce ar conduce la dobânzi reale mai mici decât în restul ZE și, la o tendință de apreciere în termeni reali a cursului de schimb, precum s-a întâmplat în Spania și Portugalia.
It is not clear whether macro-prudential measures would be sufficient to counteract unfavourable capital moves.
Și nu este clar dacă măsuri macro-prudențiale ar fi suficient de eficace pentru a combate mișcări de capital nefavorabile.
The appreciation tendency of the exchange rate could counter balance the pro-cyclical behaviour generated by the persistence of lower real interest rates.
Tendința de apreciere a cursului de schimb prin reducerea competitivității produselor comercializabile teoretic ar trebui să contra-balanseze comportamentul pro-ciclic generat de persistența dobânzilor reale mai mici decât cele din EZ.
But, the counterbalancing effects through the appreciation of RON are not desirable.
Efectul de contra-balansare prin aprecierea leului, evocat mai sus, este indezirabil și în sine.
In time, resource allocation can be distorted towards non-tradable- this is what happened in Romania after 2004-2005.
În timp, se poate distorsiona alocarea resurselor în favoarea bunurilor necomercializabile - este ceea s-a întâmplat în România după 2004-2005.
The success stories in the global economy are related to exchange rate policies which did not tolerate un-sustainable appreciations; they relied on appropriate productivity gains competitive advantage build-up.
Cazurile de succes în dezvoltarea economică sunt legate de politicile de curs care nu au tolerat aprecieri nesusținute de câștiguri de productivitate corespunzătoare, care au asigurat competitivitate și construcție de avantaje competitive.
The true stake of euro adoption in Romania should be neither if nor when, but in what circumstances, how it will be done.
Adevărata miză a adoptării euro în România nu trebuie să fie nici dacă, nici când, ci în ce condiții, cum vom face acest pas.
In essence, for the adoption of euro in Romania to be a success for its citizens, we consider that a critical mass of real and structural convergence ex ante is needed.
În esență, pentru ca aderarea României la euro să fie un succes pentru cetățenii săi, considerăm că este nevoie de o masă critică de convergență reală și structurală ex ante.
It is to repeat: if Romania would grow on average in real terms by 5% per year in a sustainable manner, then it could catch up the average EZ level in 18 years and 75% of the EZ average in 9 years that is in 2024.
Este de repetat: dacă România ar crește în medie, în termeni reali, cu 5% pe an în mod sustenabil, atunci ar putea ajunge din urmă media ZE în 18 ani, iar nivelul de 75% din media ZE l-ar putea atinge în 9 ani, adică în 2024.
In all cases EZ would grow by the average historical rate of the analysed period (2000-2015) by 1.18% per year.]
În toate cazurile, ZE ar crește cu media istorică a perioadei analizate, respectiv 1,18%.]
Romania can join the Banking Union before accession to EZ.
România poate intra în Uniunea Bancară înainte de aderarea la ZE.
Romania should rely more on endogenous engines of growth.
România trebuie să se bizuie mai mult pe motoare endogene ale creşterii economice.
Taking into account the international context, another growth model, based more on internal saving and investment, internal resources mobilization and qualitative aspects, is needed.
Este nevoie, având în vedere și contextul internațional, de un alt model de creștere, care să se bizuie mai mult pe economisire și investiții interne, pe mobilizarea resurselor interne, pe aspecte calitative.
This aim should be followed alongside with the attraction of high quality foreign inward investment and more intense absorption of European funds.
Acest deziderat este de urmărit împreună cu atragerea de investiții străine de calitate, o absorbție intensă de fonduri europene.
Romania should be involved in the rethinking of the functioning model of the single market, which should work for EU citizens.
România trebuie să se implice în regândirea modelului de funcționare a Pieței Unice, care trebuie să lucreze în favoarea a cât mai multor cetățeni.
Without inclusive economic processes, defined by, among others, fairness, transparency, social cohesion will suffer more and more extremist political factions will gain the upper-handed.
Fără procese economice inclusive, care să fie definite, între altele, de echitate (fairness), transparență, coeziunea socială va suferi tot mai mult și vor câștiga aderență curente politice extremiste.
In the Union, there should be a vigorous fight against fiscal evasion and tax avoidance, which weakens the trust of citizens in the democratic state; these nuisances are massively present in the way Romanian economy functions.
În Uniune trebuie luptat ferm împotriva evaziunii fiscale și a evitării plății impozitelor/taxelor (tax avoidance), care subminează și ele încrederea cetățenilor în statul democratic; aceste noxe sunt prezente masiv în funcționarea economiei românești.
The second part deepens those findings, lessons related to EZ, which went through several phases during its lifetime: the enthusiasm of beginnings, the doubts empirically validated reform attempts.
A doua parte reia constatări din prima parte, învăţăminte privind ZE, care în anii de funcționare a trecut prin mai multe etape: entuziasmul debutului, îndoieli validate empiric, demersuri de reformă.
The reforms initiated in the institutional architecture of EMU, in basic mechanisms and in EZ governance are analysed; the syndrome of very low interest rates in industrialized world, which affects economic policies and the state of economies, is examined.
Sunt analizate reforme inițiate în arhitectura instituțională a UEM, în mecanisme de bază și în guvernanța ZE; este examinat și sindromul dobânzilor ultra mici în lumea industrializată, care afectează politicile economice și starea economiilor.
The third part studies risks and benefits of accession to EZ for Romania; there is a comparative analysis of Romania's economic situation; the sequencing of the euro adoption is analysed from many perspectives.
A treia parte se ocupă de riscuri versus beneficii ale aderării la ZE pentru România; se face o analiză comparativă a stării economice a României; secvența temporală de adoptare a euro este analizată din mai multe perspective.
Starting from the lessons of EZ, and the experience of countries from Central and Eastern Europe already in EZ, an accession to EZ strategy outline for Romania is presented.
Plecând de la lecțiile ZE, dar și de la experiența țărilor din Europa centrală și de răsărit care au intrat deja în ZE, se are în vedere o schiță de strategie de aderare a României la ZE.
Among the themes tackled are: the formal juridical frame (Maastricht Treaty, Fiscal Treaty, Macroeconomic Imbalanced Procedure Scoreboard); informal frame which proved to have a great importance in the cost-benefit balance of the accession to EZ - real convergence versus structural convergence, integration degree of Romania in EZ, the synchronization of the Romania's business cycle with that of EZ, the implications of euroization, alternative adjustments mechanisms of the Romanian economy necessary after the loss of national monetary policy.
Între sub-temele abordate sunt: cadrul juridic formal (Tratatul de la Maastricht/TFUE, Tratatul Fiscal, Tablou de bord); cadrul informal, care s-a dovedit a avea o importanță covârșitoare în balanța costuri beneficii a trecerii la ZE - convergența reală versus convergența structurală, gradul de integrare a României cu ZE, gradul de sincronizare a ciclului de afaceri al României cu ZE, implicații ale euroizării economiei românești asupra eficienței politicii monetare naționale, mecanisme alternative de ajustare a economiei românești necesare ca urmare a pierderii independenței politicii monetare naționale.
The last part comes with conclusions and recommendations which can be related to the strategy Competitive Romania.
Partea ultimă vine cu o serie de concluzii și recomandări care pot fi puse în relaţie cu strategia România Competitivă.
Daniel Dăianu is member of the Romanian Academy, Professor at the National School of Political and Administrative Studies, and member of the Board of the National Bank of Romania.
Daniel Dăianu este membru al Academiei Române, Profesor universitar la Școala Națională de Studii Politice și Administrative, membru în Consiliul de Administrație al Băncii Naționale a României.
Ella Kallai is Chief Economist for Alpha Bank Romania.
Ella Kállai este economist șef în cadrul Alpha Bank România.
Gabriela Mihailovici is an Advisor within the National Bank of Romania.
Gabriela Mihailovici este consultant strategie la Banca Națională a României.
Aura Socol is Professor at Bucharest Academy of Economic Studies.
Aura Socol este profesor universitar în cadrul Academiei de Studii Economice din București.
STRATEGY AND POLICY STUDIES (SPOS) 2017
STUDII DE STRATEGIE ŞI POLITICI (SPOS) 2017
- STRATEGY AND POLICY STUDIES (SPOS) 2017 -
- STUDII DE STRATEGIE ŞI POLITICI (SPOS) 2017 -
© EUROPEAN INSTITUTE OF ROMANIA, 2018
© INSTITUTUL EUROPEAN DIN ROMÂNIA, 2018
SPOS Project coordinator:
Coordonator proiect SPOS:
Oana Mocanu, Studies and Analyses Unit
Oana Mocanu, Biroul Studii și Analize
EIR Project coordinators/study:
Coordonatori de proiect din partea IER/studii:
Mihai Sebe (studies no. 1 and 4), Bogdan Mureșan (study no. 2), Eliza Vaș (study no. 3)
Mihai Sebe (studiile 1 și 4), Bogdan Mureșan (studiul 2), Eliza Vaș (studiul 3)
Study No. 1.
Studiul 1.
The impact of Romania's accession to the European Union on the Romanian economy.
Impactul aderării României la Uniunea Europeană asupra economiei românești.
Sectorial analysis (industry, agriculture, services, etc.) 33
Analiză sectorială (industrie, agricultură, servicii etc.) 5
Study No. 2.
Studiul 2.
Romania - democratic transition expertise supplier for the Eastern Partnership and Western Balkan countries 38
România - furnizor de expertiză în tranziție democratică pentru țările Parteneriatului Estic și Balcanii de Vest 10
Study No. 3.
Studiul 3.