natgillin/translations-raw huggingface dataset:
* Aureliu LECA, PhD, is Professor Emeritus, member of the Academy of Technical Sciences in Romania (since 1997), Professor and Head of the UNESCO Chair of Engineering Sciences (1992-2010) at the University Politehnica, Bucharest, author of 34 books and manuals and 141 papers published, President and CEO of the Autonomous Electricity-RENEL (1991-1993, 1997-1998), President, Romanian National Committee of World Energy Council (1990-1993, 1997-2004), member of the Senate (2000-2004), awarded by the President of Romania with the National Order "Star of Romania", the rank of Knight (2000).
Aureliu LECA este Prof. emerit dr. ing., membru titular al Academiei de Ştiinţe Tehnice din România (din 1997); profesor şi şef al catedrei UNESCO de Ştiinţe Inginereşti (1992-2010) la Universitatea Politehnica din Bucureşti; autor a 34 cărţi şi manuale şi 141 lucrări publicate; Preşedinte-Director General al Regiei Autonome de Electricitate-RENEL (1991-1993; 1997-1998); Preşedinte, Comitetul Naţional Român al Consiliului Mondial al Energiei (1990-1993; 1997-2004); membru al Senatului României (2000-2004); distins de Preşedintele României cu Ordinul Naţional “Steaua României”, în grad de Cavaler (2000).
Virgil MUŞĂTESCU, PhD in energy and PhD in economics, is professor of the University "Politehnica" Bucharest; author or co-author of 27 books on energy; President of Romanian Energy Policies Association; former Director General for Energy, Oil, and Gas in the Ministry of Economy (1990-1995), project officer in European Bank for Reconstruction and Development (EBRD, 1885-2000), senior energy advisor with US Agency for International Development (USAID, 2000-2008), international consultant.
Virgil MUŞĂTESCU este dr. ing. şi dr. ec., cadru didactic al Universităţii Politehnica Bucureşti; autor şi coautor a 27 de cărţi şi manuale în domeniul energiei; Preşedinte al Asociaţiei de Politici Energetice din România, fost Director General Energie, Petrol si Gaze în Ministerul Economiei (1990-1995), project officer în Banca Europeană de Reconstrucţie şi Dezvoltare (BERD, 1995-2000), senior energy advisor la US Agency for International Development (USAID, 2000-2008), consultant internaţional.
Victor IONESCU is CEO of SC Electricity Market Operator - OPCOM SA, associate professor at the Polytechnic University of Bucharest, former researcher, author of works in electricity trading, development and coupling strategies of national and regional markets for electricity, development of power systems, investment strategies and risk analyzes.
Victor IONESCU este director general al S.C. Operatorul pieţei de energie electrică - OPCOM S.A., cadru didactic asociat la Universitatea Politehnica Bucureşti, fost cercetător, autor de lucrări în domeniile tranzacţionării energiei electrice, a strategiilor de dezvoltare şi cuplare a pieţelor naţionale şi regionale de energie electrică, al dezvoltării sistemelor electroenergetice, a strategiilor investiţionale şi a analizelor de risc.
Florin TOBESCU holds a Master of Science in Geology and Geophysics (1984), is specialised in energy; he acts as member of the Natural Gas Group of Experts of the European Union and member of the UNECE/UNO Ad Hoc Group of Experts on Supply and Use of Gas; since 2004 he works with the Romanian Energy Regulatory Authority-ANRE; he is author and co-auhtor of books and scientific and technical papers on energy matters; he was involved in major international energy projects, delivering technical assistance mainly with IPA Energy Consulting, United Kingdom, with Gasunie, Olanda, with NERA Economical Research, Spain, with Sofregaz, France, with USAID, Bechtel and Nexant, Inc. USA; he also worked with The Romanian Energy Policy Association-APER as Executive Director (1999-2002), and with the Romanian Government, The Economy and Trade Ministry/Industry Ministry (1992-1998).
Florin TOBESCU este inginer geolog şi geofizician (1984), specializat în domeniul energiei, membru al Grupului de experţi pentru gaze naturale al Uniunii Europene şi membru al Grupului ad-hoc de experţi al CEENU/ONU pentru furnizarea şi utilizarea gazelor; lucrează în cadrul Autorităţii Naţionale de Reglementare în domeniul Energiei (din 2004); este autor şi co-autor de cărţi, lucrări ştiinţifice şi tehnice pe probleme de energie; a activat în proiecte internaţionale majore, furnizând asistenţă tehnică în special cu IPA Energy Consulting, Marea Britanie, cu Gasunie, Olanda, cu NERA Economical Research, Spania, cu Sofregaz, Franţa, cu USAID, Bechtel şi Nexant, Inc. din SUA; Director Executiv al Asociaţiei pentru Politici Energetice din România (1999-2002), după o activitate de succes în administraţia centrală, Ministerul Economiei şi Comerţului/Ministerul Industriilor (1992-1998).
Eugenia GUŞILOV is Founder and Managing Director of Romania Energy Center (ROEC); since June 2010 she is part of the Marketing & Business Development, Umbrella Group; a former Program assistant, Harriman Institute, Columbia University; she holds a Master degree in International Affairs, Columbia University, School of International and Public Affairs (2010).]
Eugenia GUŞILOV este fondatoare și Managing Director al România Energy Center (ROEC); din iunie 2010 este parte a Marketing & Business Development, Umbrella Group; fost asistent de program, Harriman Institute, Columbia University; deține o diplomă de Master în Afaceri Internaționale, Columbia University, School of International si Afaceri Publice (2010).]
Associated Prof. Virgil MUȘATESCU, PhD
Prof. asociat dr. Virgil MUȘĂTESCU
The study aims at strengthening the overall strategic framework of policies and actions in completing and consolidating the single market in Romania, as well as at identifying opportunities and risks, respectively, exploiting and offsetting them, with the transition to the final stage of liberalization of electricity and gas.
Studiul vizează întărirea cadrului strategic general, de politici şi acţiune în finalizarea şi consolidarea pieţei unice în România, precum şi identificarea oportunităţilor şi riscurilor şi, respectiv, valorificarea şi contracararea lor, odată cu trecerea la ultima etapă a liberalizării pieţei de energie electrică şi gaze naturale.
Accordingly, the paper analyses the impact of this process on the Romanian economy and society, presenting a series of conclusions and recommendations for action.
În mod corespunzător, lucrarea analizează impactul acestui proces asupra economiei şi societăţii româneşti, prezentând o serie de concluzii şi recomandări de măsuri.
Why does Romania need the liberalization of the electricity and gas markets?
De ce are România nevoie de liberalizarea piețelor de energie electrică și gaze?
The role of the power and natural gas exchanges is essential in the creation of regional markets - themselves intermediary steps towards the common energy market.
Rolul burselor de energie electrică și de gaze naturale este esențial în crearea de piețe regionale - ele însele pași intermediari spre piața comună de energie.
The European Council of February 2011 set the deadline for completing the internal market for electricity and natural gas in 2014.
Consiliul European din februarie 2011 a stabilit termenul limită pentru finalizarea pieței interne a energiei electrice și a gazelor naturale în 2014.
In Romania, electricity is cheaper by over 30% than the EU average and the gas by about 150%.
În România, electricitatea este mai ieftină cu peste 30% decât media UE, iar gazul cu circa 150%.
So, the companies in Romania benefit from much cheaper energy than the rest of the EU, which gives them a competitive advantage that can be interpreted either as state aid or as dumping.
Astfel, companiile producătoare din România beneficiază de o energie cu mult mai ieftină decât cele din restul UE, ceea ce le conferă un avantaj competitiv ce poate fi interpretat fie ca ajutor de stat, fie ca dumping.
As a result, the big difference in price between Romania and the EU must be reduced by the liberalization process, which is slower for people (2012-2018) and faster in industry (2012-2014).
Ca urmare, diferenţa mare de preţ dintre România şi media UE trebuie să fie micşorată prin procesul de liberalizare, proces care este mai lent pentru populaţie (2012-2018) şi mai rapid pentru companii (2012-2014).
In particular, in the case of natural gas, domestic gas prices would have to reach the average prices in the region, which means an increase of about 160%.
În mod special, în cazul gazelor naturale, preţul gazelor interne va trebui să ajungă la media preţurilor practicate în regiune, ceea ce înseamnă o majorare de circa 160%.
In the 1990s Romania had an extremely energy intensive and inefficient industry.
În anii 1990, România a avut o industrie extrem de ineficientă și energo-intensivă.
Its low energy performance became long-lasting.
Performanța sa energetică redusă a devenit de lungă durată.
After Romania's accession to the EU, the energy legislation has changed under the pressure of EU Directives and Regulations.
După aderarea României la UE, legislația din energie s-a schimbat sub presiunea directivelor și regulamentelor UE.
Generally, the energy sector in Romania was grossly underfinanced and key investments were not made, limiting the ability to retire old and inefficient installations.
În general, sectorul energetic din România a fost grav subfinanțat, iar investițiile-cheie nu au fost făcute, limitându-i capacitatea de a scoate din uz instalații vechi și ineficiente.
Recently, the use of the EU funds for energy projects has been limited and below potential.
Recent, utilizarea fondurilor UE pentru proiecte energetice a fost limitată și sub potențial.
Energy efficiency has been ignored: the energy intensity of the Romanian industry is 2.5 times higher than in the EU.
Eficiența energetică a fost ignorată: intensitatea energetică a industriei românești este de 2,5 ori mai mare decât media UE.
Thus, the high energy costs, subsidized so far, are a direct consequence of the actions (or inactions) described above, gross mismanagement of the sector, and of the hard policy choices repeatedly delayed by all governments.
Astfel, costurile ridicate cu energia, subvenționate până acum, sunt o consecință directă a acțiunilor (sau inacțiunilor) descrise mai sus, a gestionării deficitare a sectorului, precum și a opțiunilor dificile de politică întârziate în mod repetat de către toate guvernele.
They will now fall on the consumers.
Ele vor cădea acum pe umerii consumatorilor.
Romanian electricity and natural gas markets are confronted with major distortions (subsidies/cross-subsidies), at present.
Piețele românești de energie electrică și de gaze naturale se confruntă cu distorsiuni majore (subvenții/subvenții încrucișate) în prezent.
They stem from the fact that energy prices have been artificially maintained at very low levels and used as a short term fix for pervasive social problems.
Ele decurg din faptul că prețurile la energie au fost menținute în mod artificial la niveluri foarte scăzute și au fost folosite ca soluție pentru probleme sociale prevalente.
Therefore, in contrast to other European countries, where timely deregulation has increased competition resulting in lower prices (both in wholesale and retail markets), in Romania the expectation is that deregulation will result in higher prices, particularly because the measure is long overdue and has created in the meantime a series of other problems: mainly, the low energy prices have de-capitalized the companies that were thus unable to invest in energy efficiency measures and other modernization projects - all this driving further up the real costs of energy supply.
Prin urmare, spre deosebire de alte țări europene în care dereglementarea făcută la timp a întărit concurența, conducând la prețuri mai mici (atât în piețele cu ridicata, cât și în cele cu amănuntul), în România se așteaptă ca dereglementarea să aducă prețuri mai mari, în special pentru că această măsură este mult întârziată și a creat în timp o serie de alte probleme: în mod deosebit, prețurile la energie au de-capitalizat companiile din domeniu, care au fost, ca urmare, în imposibilitate de a investi în măsuri de eficiență energetică și în alte proiecte de modernizare - toate acestea mărind costurile reale de aprovizionare cu energie.
The social problem is compounded by the renewable support scheme and the cogeneration bonus.
Problema socială este agravată de schema de sprijin pentru surse regenerabile și de bonusul pentru cogenerare.
District heating is an energy subsector with its own set of problems with significant social impact.
Termoficarea este un subsector al energiei cu propriul set de probleme, cu impact social semnificativ.
All these different problems accrue in the energy bill.
Toate aceste diferite probleme se regăsesc în factura de energie.
What is the essence of the 3rd Energy Package?
Care este esența celui de-al treilea pachet legislativ al energiei?
The 3rd Energy Package (TEP) was adopted to accelerate the creation of a common European energy market.
Al treilea pachet legislativ al energiei (TPE) a fost adoptat pentru a accelera crearea unei piețe energetice europene comune.
Its central idea is the separation of competitive areas from the natural monopoly ones and regulated prices, so as to ensure an optimum use of resources.
Ideea centrală este separarea zonelor competitive de cele de monopol natural și prețuri reglementate, astfel încât să se asigure o utilizare optimă a resurselor.
The package consists of two Directives (2009/72/EC on electricity and 2009/73/EC on natural gas) and three Regulations (713, 714 and 715, all of 2009) which set up new EU institutions such as ACER and ENTSO-E and ENTSO-G.
Pachetul este format din două directive (2009/72/CE privind energia electrică și 2009/73/CE privind gazele naturale) și trei regulamente (713, 714 și 715, toate din 2009), care stabilesc înfiinţarea unor noi entităţi instituţionale la nivelul Uniunii, precum ACER, ENSO-E şi ENTSO-G.
In fact, since Barcelona European Council in 2002, the intention was to reach a minimum 10% interconnection capacity between the EU Member States by 2007.
De altfel, încă din 2002, la Consiliul European desfăşurat la Barcelona, a fost exprimată intenția de a ajunge la o capacitate de interconectare de minim 10% între statele membre ale UE până în 2007.
However, it did not happen.
Totuşi, aceasta nu s-a întâmplat.
In 2011 the electricity system in Europe had an interconnection capacity of just 5% and the European energy markets were fragmented, governed by different rules and tariffs and, remained poorly interconnected.
În 2011, sistemul de energie electrică din Europa a avut o capacitate de interconectare de doar 5%, iar piețele europene de energie erau fragmentate, guvernate de diferite reguli și tarife, rămânând slab interconectate.
TEP lays the foundation upon which the pan-European energy target model will be defined.
TPE pune temelia pe care va fi definit modelul țintă pan-european în energie.
After the general characteristics of the electricity target model are established, the following steps are taken: drafting binding European regulations (framework guidelines, network codes); setting the market mechanisms; progressive implementation by using the existent intra and inter-regional initiatives.
Odată cu definirea caracteristicilor generale ale modelului ţintă al pieţei pan-europene de energie electrică, crearea acesteia face obiectul unei abordări pe următoarele direcţii principale: stabilirea de reglementări europene angajante juridic (orientări cadru, coduri de reţea); stabilirea mecanismelor pieţei; implementare progresivă, cu utilizarea iniţiativelor intra şi inter-regionale preexistente.
The target model supplies a medium term vision meant to facilitate progressive implementation of the European market model for an efficient allocation of the interconnection capacities and congestion management with the help of market mechanisms.
Modelul țintă furnizează o viziune pe termen mediu având rolul de a facilita implementarea progresivă a modelului european de piață, pentru o alocare eficientă a capacităților de interconexiune și de gestionare a congestiei cu ajutorul mecanismelor de piață.
This model contains elements which refer to:
Acest model conține elemente care se referă la:
- Cross Border Intra Day Market: ensuring the possibility to trade continuously with block bids;
- Piaţa intrazilnică transfrontalieră se bazează pe alocarea continuă implicită (tranzacţionare continuă);
- Forward Market, two alternative models are taken into account:
- Piaţa la termen (forward), are în vedere două modele:
1) physical transport rights based on the “use it or sell it” principle; 2) financial transport rights (issued by transport and system operators).
(i) drepturi fizice de transport, cu principiul „utilizează sau vinde”; (ii) drepturi financiare de transport (emise de operatorii de transport şi sistem).
The model envisages the creation of a secondary market for trading transport capacity rights;
Modelul are în vedere crearea unei pieţe secundare pentru tranzacţionarea drepturilor de capacitate de transport;
- Balancing Market;
- Piața de echilibrare;
- Calculations of Cross Border capacities.
- Calculul capacităţilor transfrontaliere.
To date, the following framework guidelines have been issued or are under preparation: balancing, functioning of the power system, connection to the transport network, and functioning of the Day-Ahead Market in a coupled system.
Până în prezent, au fost emise sau sunt în curs de pregătire următoarele orientări-cadru privind: echilibrarea; funcţionarea sistemului; conectarea la reţeaua de transport şi funcţionarea Pieţei pentru Ziua Următoare într-un sistem cuplat.
The network codes target the harmonization of the following areas:
Activitatea de pregătire a codurilor de reţea vizează armonizarea în următoarele domenii:
i) capacity allocation and congestion management; ii) balancing; iii) connecting industrial consumers and operators of distribution systems to the grid; iv) requirements for connecting producers to the grid; v) adjustment of frequencies and reserves; vi) operational planning and programming; vii) operational safety; viii) demands of the forward markets; ix) direct connection to high voltage grid.
(i) alocarea capacităţilor şi managementul congestiilor; (ii) echilibrarea; (iii) conectarea la reţea a consumatorilor industriali şi a operatorilor sistemelor de distribuţie; (iv) cerinţele aferente conectării producătorilor la reţea; (v) reglajul frecvenţei şi rezervele; (vi) planificarea operaţională şi programarea; (vii) siguranţa operaţională; (viii) cerinţele pieţelor la termen; (ix) conexiunea directă la rețeaua de înaltă tensiune.
This energy market model promoted by TEP (when applied correctly) facilitates consumer choice and competition, strengthens the independence of national regulators and system operators, develops the markets through specific exchanges, and creates further advantages to governments and societies through “avoided costs”.
Acest model de piață de energie promovat de TPE (aplicat în mod corect) facilitează alegerea consumatorilor și concurența, consolidează independența autorităților naționale de reglementare și a operatorilor de sistem, dezvoltă piețele prin schimburi specifice și creează avantaje suplimentare pentru guverne și societăți prin "costuri evitate".
But, unbundling is not a panacea, since the market becomes attractive only if its size and density allows active competition between many operators.
Dar, separarea nu este un panaceu, deoarece piața devine atractivă numai în cazul în care dimensiunea și densitatea acesteia permit o concurență activă între mai mulți operatori.
Markets have their own sensitivities and the absence of well-designed rules and development programmes can generate huge risks (see, for instance, the 2006 California crisis).
Piețele au propriile sensibilități și absența unor norme și programe de dezvoltare bine concepute pot genera riscuri uriașe (a se vedea criza pieţei de electricitate din California din 2006).
The transition from monopolies to markets requires a close monitoring of both, while unbundling also requires a more sophisticated regulation.
Trecerea de la monopoluri la piețe necesită o monitorizare atentă a ambelor, în timp ce separarea necesită totodată o reglementare mai sofisticată.
In order for this energy market model to work, indiscriminate access to the grid must be granted to all interested parties.
Pentru ca acest model de piață de energie să funcţioneze, accesul nediscriminatoriu la rețea trebuie să fie acordat tuturor părților interesate.
This is ensured by grid operators that have no interests in either production or distribution since the commercial activities are separated from the grid.
Acest lucru este asigurat de către operatorii de rețea care nu au interese nici în producție, nici în distribuție, deoarece activitățile comerciale sunt separate de rețea.
a) Ownership Unbundling (OU);
Operator independent de sistem (ISO);
b) Independent System Operator (ISO);
Operator independent de transport şi sistem (ITO).
c) Independent Transport System Operator (TSO).
Un alt exemplu este Nord Pool Spot (Norvegia, Suedia, Finlanda și Danemarca).
Another example is the Nord Pool Spot (Norway, Sweden, Finland and Denmark).
Situaţia prezentă şi dezvoltările ulterioare la nivel regional şi inter-regional arată astfel:
The current regional situation looks like this:
Belgia, Franţa, Germania, Ţările de Jos, Luxemburg.
- North zone:
Cuplări:
- Baltic zone:
Cuplări:
Estonia, Latvia, Lithuania (Q4, 2014),
Mibel (Spania-Portugalia); integrarea finală a graniţelor: trimestrul II, 2013.
- Central-West zone:
Zona de Centru-Est:
Belgium, France, Germany, Netherlands, Luxembourg (Q4, 2012),
Germania, Austria, Polonia, Slovacia, Republica Cehă, Ungaria, Slovenia.
- South-West zone:
Cuplări:
France, Portugal, Spain (Q2, 2013),
Cehia-Slovacia-Ungaria; integrarea finală a graniţelor: trimestrul IV, 2013.
- Central-East zone:
Zona de Centru-Sud:
Germany, Austria, Poland, Slovakia, Czech republic, Hungary, Slovenia (Q4, 2013),
Austria, Franţa, Germania, Grecia, Italia, Slovenia.
- Central-South zone:
Cuplări:
Austria, France, Germany, Greece, Italy, Slovenia (Q1, 2014),
Italia-Slovenia; integrarea finală a graniţelor: trimestrul I, 2014.
France, UK, Ireland (Q4, 2014).
Franţa, Regatul Unit, Irlanda.
Where does Romania stand in the process?
Unde se află România în acest proces?
Decision making in energy was shaped by political governing programmes (short term) and compliance to European regulations, and subject to ad-hoc measures.
Luarea deciziilor în energie a fost configurată de programe politice de guvernare (pe termen scurt), de conformarea la reglementările europene, precum şi de măsuri ad-hoc.
Specific sector strategies did not have a common national support basis in the medium and long term that could ensure a certain degree of continuity and direction for a sustainable development model.
Strategiile sectoriale specifice nu au avut o bază comună de sprijin național, pe termen mediu și lung, care să poată asigura un anumit nivel de continuitate și orientare pentru un model de dezvoltare sustenabilă.
This has put Romania at a visible disadvantage compared to its regional peers with similar economic situations back in 1990.
Acest lucru a adus România într-un dezavantaj vizibil în raport cu statele din regiune având o situațe economică similară în 1990.
According to Law 123/2012, Romania has chosen the ISO model.
Potrivit Legii 123/2012, România a ales modelul ISO.
Independent and effective oversight by market “watchdogs” - the national energy regulators - is essential in order to be able to reap the benefits of a competitive energy market.
Supravegherea independentă și eficientă de către "gardieni" ai pieţei - instituţiile de reglementare în domeniul energiei la nivel național - este esențială pentru a putea beneficia de avantajele unei piețe competitive a energiei.
TEP provides also the possibility for the consumer to change their current supplier faster (in three weeks only).
TPE oferă, totodată, posibilitatea consumatorului de a-şi schimba furnizorul actual mai repede (în doar trei săptămâni).