natgillin/translations-raw huggingface dataset:
An efficient functioning will diminish the structural imbalances and the numerical deficit, assuming, beside the implementation of existing instruments (EURES, a simplification of the procedures of training recognition, a better coordination of social security systems, in particular pension systems, an "European unemployment Schema"), a better monitoring of the entire process, stimulating individual mobility (access to career development, simplified registration procedures, "one stop shop", etc.) and reducing existing barriers and discrimination (equal treatment, stimulation of the mobility of talents for a better capitalization - brain circulation, the creation of a "mobility fund", the increase of coordination of health systems, etc.) (Dheret C , Lazarowicz A., Nicoli F., Pascouau Y, Zuleeg F., EPC 2013).
O funcţionare eficientă a acesteia va atenua dezechilibrele structurale şi deficitul numeric, presupunând pe lângă implementarea instrumentelor existente (EURES, simplificarea procedurilor de recunoaştere a pregătirii profesionale, o mai bună coordonare a sistemelor de securitate socială, în special a sistemelor de pensii, o “Schemă europeană a şomajului”), şi o monitorizare mai bună a întregului proces, stimulând mobilitatea individuală (acces la dezvoltarea carierei, proceduri simplificate de înregistrare “one stop shop”etc) şi reducând barierele şi discriminările existente (egalitate de tratament, stimularea mobilităţii talentelor pentru mai buna lor valorizare-brain circulation, crearea unui “fond pentru mobilitate”, creşterea coordonării sistemelor de sănătate etc) (Dheret C, Lazarowicz A., Nicoli F., Pascouau Y, Zuleeg F., EPC, 2013).
For Romania, the free movement of workers within the EU (outflow) should develop responsibility for available labour resources, particularly for the skilled and highly-skilled, in relation to their propensity for intra-EU mobility for a suitable job.
Pentru România, libera circulaţie a lucrătorilor în spaţiul UE (fluxurile de ieşire) ar trebui să dezvolte responsabilitate pentru resursele de muncă disponibile, cu deosebire a celor calificaţi şi înalt calificaţi, în legătură cu propensiunea acestora pentru mobilitate intra-EU pentru un loc de muncă adecvat.
Although sociological studies have shown that there are significant differences between the intention of emigration and the action of migration, the lack of employment opportunities on domestic market, especially for graduates, and the maintenance of some frequently artificial barriers, such as work experience, stimulate the migration decision.
Deşi studiile sociologice au arătat că există diferenţe semnificative între intenţia pentru mobilitate şi materializarea acesteia, lipsa de oportunitate de ocupare pe piaţa naţională, în special pentru absolvenţi, şi menţinerea deseori artificială a barierelor de tipul experienţei în muncă stimulează decizia pentru migraţie.
Romania is confronting both with the aging population phenomenon and with the inefficient allocation of available labour resources, the imbalances between demand and supply on the labour market being, in certain segments, chronic and growing (e.g. health care services).
România se confruntă atât cu fenomenul de îmbătrânire demografică, cât şi cu cel de alocare ineficientă a resurselor de muncă disponibile, dezechilibrele dintre cerere și oferta pe piaţa muncii fiind, pe unele segmente de ocupare, cronice şi în creştere (de exemplu în domeniul serviciilor medicale).
In addition, mobility includes especially the already employed work force, fact revealed not only by sociological studies based on qualitative surveys, but also by the flows of mobile workers registered by the national statistics.
În plus, mobilitatea se face în măsură însemnată pe seama circulaţiei celor deja ocupaţi, fapt relevat nu numai de studiile sociologice, bazate pe anchete calitative, cât şi pe fluxurile de lucrători mobili înregistraţi prin statistica naţională.
Thereby, the results of data processing based on the Labour Force Survey (based on 2011 data), although incomplete / partial in terms of the size of external mobility, but relevant from the qualitative perspective, showed that the profile of Romanian mobile worker within the EU is defined as follows: young people, aged between 25 and 39 years (with the studies completed in the country), predominantly men from rural areas, most of them employees with secondary education (Dobre, AM, 2013).
Astfel, rezultatele prelucrării datelor din Ancheta asupra forţei de muncă (pe baza datelor de ancheta pentru 2011), deşi incomplete/parţiale sub aspectul dimensiunii mobilitaţii externe pentru muncă, dar relevante din perspectivă calitativă, au evidenţiat că profilul lucrătorului mobil român în spaţiul UE se defineşte prin următoarele: tineri, cu vârste între 25 şi 39 de ani (deci cu studiile finalizate în ţară), preponderent bărbaţi provenind din mediul rural şi mai degrabă provenind din rândul salariaţilor cu studii medii (Dobre, A.M, 2013).
This profile of medium skilled migrant is very different among countries, generating the duality of migrant after 2014, as shown above.
Acest profil al migrantului mediu se diferenţiază puternic pe ţări generând dualitatea migrantului după 2014, aşa cum am arătat anterior.
The economic profile of Romanian temporary workers in the EU was defined by country and geographical area, in particular on behalf of the needs, the demand and the openness of the labour markets in receiving countries to Romanian workers.
Profilul economic al lucrătorilor români temporari în ţările UE s-a definit pe ţări şi zone geografice în special pe seama nevoilor, cererii şi deschiderii pentru lucrătorii români a pieţelor muncii ţărilor primitoare.
Study no 4
Studiul 4
Romania's competitive advantages on the EU internal market
Avantajele competitive ale României pe piaţa internă UE
Geomina ŢURLEA, PhD (coordinator), Prof. Valentin COJANU, PhD, Alina ALEXOAEI (NEGREA), PhD candidate, Georgiana NECULAU, PhD, Ioan-Radu PETRARIU, PhD candidate
Dr. Geomina ŢURLEA (coordonator), Prof. dr. Valentin COJANU, Drd. Alina ALEXOAEI (NEGREA), Dr. Georgiana NECULAU, Drd. Ioan-Radu PETRARIU
* Geomina Ţurlea is an economist with a 20-year experience in applied research field, in particular in developing studies and analyses for political decision making.
* Geomina Ţurlea, economist cu 20 de ani de experienţă în cercetare aplicată de profil, în special în elaborarea de studii și analize pentru fundamentarea deciziilor politice.
She graduated from the Bucharest University of Economic Studies, Faculty of Economic, Cybernetics, Statistics and Informatics, class 1994, and holds a PhD degree in Economics awarded by the Romanian Academy in 2004.
A absolvit cursurile Academiei de Studii Economice, Bucureşti, Facultatea de Cibernetică, Statistică și Informatică Economică, promoția 1994, și deține titlul de Doctor în Economie acordat de Academia Română în anul 2004.
From graduation up to 2005, Mrs. Turlea occupied various research positions within the Bucharest Institute of World Economy, Romania, after which, until the year of 2013, she continued her professional work as a researcher within the European Commission -Joint Research Centre, The Institute for Prospective Technological Studies, Seville, Spain.
De la absolvire pâna în anul 2005 a ocupat diferite poziții de cercetare în cadrul Institutului de Economie Mondială, București, România dupa care, până în anul 2013 și-a continuat activitatea profesională ca și cercetator în cadrul Centrului Comun de Cercetare al Comisiei Europene, Institutul de Studii Tehnologice Prospective, Sevilia, Spania.
She is an author and coauthor of over 40 scientific articles and published both in indexed journals and books, contributing also to numerous research reports and documents specialized in economic policy.
Este autor sau coautor a peste 40 de articole științifice publicate în reviste indexate și volume de specialitate și a contribuit la numeroase rapoarte de cercetare și documente de politică economică.
Her main areas of expertise are quantitative analysis of competitiveness and the role of research in information and communication technologies within the European Economic Integration.
Principalele sale domenii de expertiză sunt analiza cantitativă a competitivității și rolul cercetării în tehnologiile de informație și comunicație în procesul de integrare economică europeană.
Valentin Cojanu is a Professor in the field of international economics at the Bucharest Academy for Economic Studies and editor of the journal of interdisciplinary studies entitled the Journal of Philosophical Economics.
Valentin Cojanu, profesor în domeniul economiei internaţionale la Academia de Studii Economice din Bucureşti şi editează revista de studii interdisciplinare Journal of Philosophical Economics.
He published the Logic of Economic Reasoning (C.H. Beck, 2010) and Integration and Competitiveness.
A publicat Logica raţionamentului economic (C.H. Beck, 2010) şi Integrare şi competitivitate.
Patterns of Economic Development in South-East Europe (Ed. ASE Bucharest, 2007) (in coordination).
Modele de dezvoltare economică în Europa de Sud-Est (Ed. ASE Bucureşti, 2007) (în coordonare).
Alina Alexoaei (Negrea) is Ph.D candidate with the Bucharest University of Economic Studies, in the field of International Business and Economics.
Interesul de cercetare se orientează către economie teritorială şi dezvoltare economică, formarea avantajelor competitive în competiţia internaţională, precum şi către re-orientarea economiei ca ştiinţă socială.
Research areas: international trade, innovation and trade, regional and sectorial competitiveness.
Alina Alexoaei (Negrea) - doctorandă în cadrul ASE Bucureşti, domeniul Economie şi Afaceri Internaţionale.
As of 2012, she is a member in the research team within the project entitled:
Domenii de cercetare: comerţ internaţional, comerţ şi inovare, competitivitate regională şi sectorială.
The Analysis of the Competitiveness and Innovation Phase in the Southern Muntenia Region.
Membru în echipa de cercetare în cadrul proiectului Analiza stadiului competitivităţii şi inovării în regiunea Sud Muntenia, 2012.
Recent publications include:
Publicaţii recente:
Alina Petronela (2012) - Regional Competitiveness:
Negrea Alina Petronela (2012) - Regional Competitiveness:
The Southern Muntenia Region, Constanța, Annals of Ovidius University of Constanţa, Seria:
Sud Muntenia Region, Constanța, Annals of Ovidius University of Constanta, Seria:
The research activity spans from the thematic area of strategic management in social development, social inclusion, vulnerable groups analysis, the monitoring and evaluation process and also the area of research & development and competitiveness of companies.
Activitatea de cercetare include, începând cu aria tematică a managementului strategic în dezvoltarea socială, incluziunea socială, analiza grupurilor vulnerabile, monitorizare și evaluare dar şi cercetare-dezvoltare şi competitivitatea companiilor.
In the past six years, she has participated as a researcher with CERME, and also as an independent consultant in several national and international funded projects:
În ultimii șase ani a participat, în calitate de cercetător în cadrul CERME, şi totodată consultant independent, în mai multe proiecte cu finanțare națională și internațională:
Integration Strategies for Urban Poor Areas and Disadvantaged Communities (World Bank), Knowledge Mapping Project (World Bank), Helping the Invisible Children (UNICEF), Real Time Monitoring for the Most Vulnerable (Institute of Development Studies, Brighton, UK), The performance of public health care system in South-Eastern Europe (Friedrich Ebert Foundation Belgrad), Analysis of the correlation between the research-development expenditure and the economic performance of the main companies in Romania - ROSCORD (Financed by PNCDI II/ PROGRAM 4), Multidimensional diagnosis of child's situation in Romania (UNICEF), Rapid Assessment of the Social and Poverty Impacts of the Economic Crisis in Romania (UNICEF), Strengthening the civil society capacity of promoting social inclusion initiatives (ANBCC), etc.Ioan-Radu Petrariu is a Ph.D candidate at the International Business and Economics Doctoral School, with the Bucharest University for Economic Studies.
Integration Strategies for Urban Poor Areas and Disadvantaged Communities (World Bank), Knowledge Mapping Project (World Bank), Helping the Invisible Children (UNICEF), Real Time Monitoring for the Most Vulnerable (Institute of Development Studies, Brighton, UK), The performance of public health care system in South-Eastern Europe (Friedrich Ebert Foundation Belgrad), Analysis of the correlation between the research-development expenditure and the economic performance of the main companies in Romania - ROSCORD (Financed by PNCDI II/ PROGRAM 4), Multidimensional diagnosis of child's situation in Romania (UNICEF), Rapid Assessment of the Social and Poverty Impacts of the Economic Crisis in Romania (UNICEF), Strengthening the civil society capacity of promoting social inclusion initiatives (ANBCC), etc. Ioan-Radu Petrariu este doctorand în cadrul școlii doctorale „Economie și afaceri internaționale” a Academiei de Studii Economice din București.
Had a sustained proactive role within the academic community, being at the moment an associate professor at the International Business and Economics Relations Faculty.
De-a lungul timpului a avut un rol proactiv în cadrul comunității universitare fiind în prezent cadru didactic asociat al Facultății de Relații Economice Internaționale.
For a more clear and comprehensive understanding of researched processes and phenomena, he uses the microeconomic as well as the regional and macroeconomic perspective. ]
Pentru cât mai clara prezentare și interpretare a proceselor și fenomenelor utilizează atât perspectiva microeconomică cât și cea sectorială și macroeconomică. ]
Which is the contribution of the study to the literature?
Care este contribuția studiului de faţă la literatura de specialitate?
This study contributes to the literature on the competitiveness of Romanian exportswith a new perspective over the decade 2001-2011, byoverlapping of two complementary analyses: of the export performance dynamics and of the domestic revenues created by export manufacturers and their suppliers.
Lucrarea de față contribuie la literatura dedicată analizei competitivității exporturilor României cu o perspectivă nouă asupra decadei 2001-2011, perspectivă rezultată din suprapunerea a două analize complementare: analiza dinamicii performanței exporturilor și analiza veniturilor interne create de producătorii exporturilor și furnizorii acestora.
The analyzed period includes the period of global economic growth (mainly 2003-2007) and the first years of the economic crisis (2009-2011 ).
Perioada analizată include anii de creștere economică mondială (în principal 2003-2007) și primii ani ai crizei economice mondiale (2009-2011).
The year 2007, whenRomania joined the European Union, isin the middle of the analysed period.
Momentul integrării europene al României, anul 2007, este situat în mijlocul intervalului considerat.
The analysis of domestic revenues created by export manufacturers and their suppliers provides, for the first time for Romania a brief study on the position of the country on the global value chain, following the logic proposed by the European Commission in its last two EuropeanCompetitiveness Reports (2012 and 2013).
Analiza veniturilor interne create de producătorii exporturilor și furnizorii acestora realizează pentru prima dată pentru România un studiu succint de poziționare pe lanțul de valoare global în logica propusă de Comisia Europeană în ultimele sale două Rapoarte de Competitivitate (2012 și 2013).
When corroborrated, the results of the two analyses can be used to discuss the extent to which the current structure of exports contributes to the generation of domestic revenues and as such might prove useful in the debate on the identification of a country brand for Romania.
Rezultatele coroborării celor două analize pot fi utilizate pentru a discuta măsura în care structura actuală a exporturilor contribuie la crearea veniturilor interne și poate astfel deveni utilă în cadrul dezbaterii asupra identificării unui brand de țară pentru România.
In order to achieve the latter goal, we conducted two detailed case studies on two reference sectors of the Romanian economy: motor vehicles and creative industries.
În vederea realizării acestui ultim obiectiv, am realizat două studii de caz detaliate pe două sectoare rezultate de referință ale economiei românești: autovehicule de transport rutier și industriile creative.
Single Market and Globalization
Piața Unică și globalizarea
A fundamental dimension with impact on the analysis and its results is the status of Romanian as part of the European single market.
O dimensiune fundamentală cu impact asupra analizei și a rezultatelor sale este apartenența economiei României la piața unică europeană.
The European Single Market plays a catalyst role in encouraging both the intra-European trade and the trade between EU member states and the rest of the world and at the same time it leads to increasing innovation, production and efficiency growth capacity, as a result of the access to a larger market for the EU companies and of enhanced resources to which they have access.
Piata unică europeană joacă un rol catalizator în stimularea comerțului atât intra-european cât și cu țări non-membre și în același timp conduce la creșterea capacității de inovare, de producție și creșterea eficienței, ca urmare a sporirii dimensiunii spațiale în care firmele din UE activează și a creșterii resurselor la care acestea au acces.
The integration mechanism will reflect in several quantitative dimensions which we follow, such as: convergence in per capita incomes and structural changes (both in the structure of foreign trade and sectorial), synchronization of business cycles, evolution of intra-industry trade.
Mecanismul de integrare se va reflecta în câteva dimensiuni cantitative pe care le urmărim, cum ar fi: convergența veniturilor, modificările structurale (atât la nivelul structurii comerțului exterior cât și sectorial), sincronizarea ciclurilor de afaceri, evoluția comerțului intra-industrial.
We strive though to separate, as much as possible, the effects of European integration from those of globalization in general, because we believe that we can refer to a process of "two-speed globalization" in the sense that European integration precedes the globalization process, both in case of goods and of services.
Ne străduim însă să separăm, pe cât posibil, efectele integrării europene de cele ale globalizării în general, deoarece considerăm că se poate vorbi de „o globalizare în două viteze” și în sensul în care integrarea europeană precede procesul de globalizare, atât a bunurilor cât și a serviciilor.
Otherwise said, the creation of the single market and economic integration is a concerted,Pareto-optimal economic development process which insures an advantage to the Member States, when compared to the open arena of competitive confrontation on the global market.
Altfel spus, procesul creării pieței unice și a integrării economice este un proces concertat de dezvoltare economică Pareto-optimală, ceea ce conferă tuturor statelor membre un avantaj prin comparație cu arena deschisă a confruntării competitive pe piața globală.
From the perspective of this study, the above means that the analysis of Romania's competitiveness on the EU market does not only needs to identify those areas of the economy with performance on the EU markets, but also those which contribute, directly or indirectly, to the EU's performance on global market, since these might very likely develop further in the future.
Din perspectiva acestui studiu, cele de mai sus înseamnă că analiza de competitivitate a României pe piața UE nu înseamnă numai identificarea acelor zone ale economiei cu performanțe pe piețele respective ale UE, dar și a acelora care contribuie, direct sau indirect, la performanța UE pe piața globală, deoarece acestea vor căpăta, foarte probabil, amploare și pe viitor.
Major global trends in exports and Romania's position
Tendințe mondiale majore ale exporturilor și poziția României
The period 2001-2011 saw a substantial increase of the world market, an acceleration of exports' dynamics and important changes in their geographical structure, particularly due to the increasingly significant presence of emerging economies on the international markets and the corresponding reduction of the share of advanced ones, including of the EU as a whole.
Perioada 2001-2011 se caracterizează printr-o creștere substanțială a pieței mondiale, o accelerare a dinamicii exporturilor și importante mutații în structura geografică a acestora, în special ca urmare a prezenței tot mai semnificative a țărilor emergente pe piețele internaționale și reducerea corespunzătoare a ponderii economiilor avansate, inclusiv a Uniunii Europene pe ansamblul său.
EU dynamics results nevertheless from different trends for EU15 and EU12.
Dinamica UE rezultă însă din tendințe diferite pentru UE15 si UE12.
The share of Romania and the rest of the EU12 countries in total international trade continued to grow, which suggests that, similarly to the emerging economies, countries that joined the EU in the fifth wave of European integration are still in an extensive development stage.
România și restul țărilor din grupul UE12 au continuat să crească în pondere în comerțul internațional, ceea ce sugerează că țările care au devenit membre ale UE în cel de-al cincilea de integrare europeană încă se află, ca și economiile emergente, într-un stadiu de dezvoltare extensivă.
This characteristic was mitigated towards the end of the interval considered.
Această caracteristică se atenuează către sfârșitul intervalului considerat.
On the other hand, it is noteworthy that the EU15 countries export more than they import, which was also the case of EU12 countries in 2011, but this it not the case of Romania.
Pe de altă parte, este de remarcat că grupul țărilor UE15 exportă mai mult decât importă, ceea ce devine și cazul grupului țărilor UE12 în 2011, dar nu și al României.
EU15 area countries are:
Grupul țărilor UE15 include:
Austria, Belgium, Denmark, France, Finland, Greece, Ireland, Italy, Luxemburg, Netherlands, Portugal, United Kingdom, Spain, Sweden.][
Austria, Belgia, Danemarca, Franța, Finlanda, Grecia, Irlanda, Italia, Luxemburg, Olanda, Portugalia, Regatul Unit, Spania, Suedia.][
EU12 area countries are:
Grupul țărilor UE12 include:
Bulgaria, Cyprus, Czech Republic, Estonia, Latvia, Lithuania, Malta, Poland, România, Slovakia, Slovenia, Hungary.]
Bulgaria, Cipru, Republica Cehă, Estonia, Letonia, Lituania, Malta, Polonia, România, Slovacia, Slovenia, Ungaria.]
The structure on large groups of export products witnessed only minor changes - the globalization process took place at a faster pace for manufacturing goods than for the services (the share of manufactured goods in the global exports increased, while the share of services declined slightly).
În ceea ce privește structura pe grupe mari de produs a exporturilor, aceasta a înregistrat doar schimbări minore - procesul de globalizare s-a desfășurat ceva mai intens la nivelul produselor industriale prelucrate decât al serviciilor (ponderea produselor industriale prelucrate în exporturile mondiale a crescut, în timp ce cea a serviciilor a scăzut ușor).
However, what we can notice, mainly in the case of the manufactured goods, is an increase in the share of exports, dedicated to intermediate consumption, as a consequence of the increasing fragmentation of production chains at international level.
Ceea ce se observă însă este o creștere a ponderii exporturilor, în principal de produse industriale prelucrate, destinate consumului intermediar - consecință a creșterii fragmentării lanțurilor de producție la nivel internațional.