natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In addition, when a bank's financial performance tends to get impaired irreversibly, the proposed measures will ensure the preserving of its critical functions, while the costs of recovery and / or restructuring will be borne by the owners and creditors, not by taxpayers.
În plus, atunci când performanţa financiară a unei bănci va tinde să se degradeze iremediabil, măsurile propuse vor asigura menţinerea funcţiilor critice ale acesteia, în timp ce costurile aferente redresării şi/sau restructurării vor fi suportate de proprietari şi de creditori, nu de contribuabili.
Thus, the bank resolution funds will be used to facilitate an orderly exit from the market of problem-entities and not as insurance against failure or to bail out banks.
Astfel, fondurile de restructurare bancară vor fi folosite pentru a facilita ieşirea ordonată din piaţă a entităţilor problemă şi nu ca o asigurare împotriva falimentului sau pentru a salva băncile.
The passage of micro-prudential supervision at the European level is considered an essential part of this process.
Trecerea supravegherii microprudenţiale la nivel european este considerată o parte esenţială a acestui proces.
Also, it is expected that, subsequently, the Banking Union building process will be filled with additional measures, such as a common deposit insurance mechanism with extended financing and the integration of banking crises' management component.
Se preconizează totodată ca, ulterior, procesul de creare a Uniunii Bancare să fie completat cu măsuri suplimentare, precum un sistem comun al garantării depozitelor cu finanţare extinsă şi integrarea managementului crizelor bancare.
Efforts to reform the financial safety net were also accompanied by initiatives related to designing fiscal mechanisms meant to increase the financial institutions' contribution to recovering the costs generated by responses to the economic crisis.
Eforturile de reformare a mecanismului de protecţie a sistemului financiar au fost însoţite, totodată, de iniţiative privind instituirea unor mecanisme fiscale pentru majorarea contribuţiei instituţiilor financiare la recuperarea costurilor generate de răspunsul la criza economică.
Some EU Member States and the U.S. have already adopted (unilateral) measures for introducing different forms of the financial system's taxation (bank levy, financial transaction tax or taxes on financial institutions managers' bonuses).
Unele state membre ale UE, dar şi SUA, au întreprins, deja, măsuri (unilaterale) privind introducerea unor forme de taxare a sistemului financiar (taxa bancară - eng. bank levy, taxarea tranzacţiilor financiare sau a bonusurilor conducătorilor instituţiilor financiare).
In this context, the European Commission proposed, in late September 2011, a draft Directive on the common system of financial transactions tax and amending Directive 2008/7/EC, leading to enhanced enforcement of single market rules and discouraging riskier activities taken on some financial market segments.
În acest context, Comisia Europeană a propus, la sfârşitul lunii septembrie 2011, un proiect de Directivă privind sistemul comun al taxei pe tranzacţiile financiare şi de modificare a Directivei 2008/7/CE, care să conducă la întărirea aplicării regulilor pieţei unice şi să descurajeze asumarea de activităţi riscante pe unele segmente ale pieţei financiare.
According to the draft Directive, applying a FTT would be achieved starting with 2014, the stated aim being to ensure a decisive contribution to preserving the financial stability, in order to achieve sustainable growth in Europe.
Conform proiectului de Directivă, aplicarea taxei pe tranzacţiile financiare ar urma să se realizeze începând cu anul 2014, scopul declarat fiind asigurarea unei contribuţii determinante pentru prezervarea stabilităţii financiare în vederea realizării unei creşteri economice durabile în spaţiul european.
So far, several EU Member States have experienced various forms of taxation, applied to national financial sector.
În Uniunea Europeană, câteva state membre au experimentat deja diverse forme de taxare a sectorului financiar naţional.
The heterogeneity of these unilateral initiatives, in terms of financial transactions taxed, tax base, rates of taxation and taxpayers, contributed to the success or, conversely, to the failure of the revenues collection.
Caracterul eterogen al acestor iniţiative unilaterale, în termeni de operaţiuni financiare taxate, bază de impunere, cote de taxare, natura contribuabililor, a stat la originea succesului sau, dimpotrivă, a eşecului procesului de colectare de venituri la buget.
The European Commission's proposal aims to establish a harmonized framework at European level, to boost the benefits of a tax on financial transactions, along with mitigation / elimination of inherent risks (distortion of competition between financial institutions, financial activities relocation, translation of costs to customers).
Propunerea Comisiei Europene urmăreşte crearea unui cadru armonizat la nivel european, care să potenţeze beneficiile unei taxe pe tranzacţiile financiare, deopotrivă cu atenuarea/eliminarea riscurilor inerente (distorsionarea competiţiei dintre instituţiile financiare, relocarea activităţilor financiare, translatarea costurilor către clientela nefinanciară).
Is the taxing of the financial system justified in Romania?
Se justifică taxarea sistemului financiar în România?
Judging retrospectively, the reparatory taxation component cannot be justified economically for our country, as public funds to recapitalize credit institutions were not used.
Judecând retrospectiv, taxarea cu justificare reparatorie nu poate fi susţinută sub aspect economic în cazul ţării noastre, întrucât nu au fost folosite fonduri publice pentru recapitalizarea instituţiilor de credit.
In the future either, the new framework comprising stabilization measures will not allow this type of operations, since the development of the Banking Restructuring Fund allows resolution of problem banks by means of credit institutions contributions.
Nici în viitor, noul regim al măsurilor de stabilizare nu va permite acest lucru, având în vedere că intrarea în fază operaţională a Fondului de Restructurare Bancară permite soluţionarea situaţiei băncilor-problemă prin contribuţii ale instituţiilor de credit, acumulate în timp.
The corrective taxation of the Romanian banking system has also weak economic fundamentals, given the fact that financial institutions in Romania depicted a traditional business model, both in the period preceding the global financial crisis and after its onset.
Taxarea în scop corectiv a sistemului bancar românesc prezintă fundamente economice slabe, pe fondul caracterului preponderent tradiţional al activităţii instituţiilor financiare din România, atât în perioada premergătoare crizei financiare internaţionale, cât şi după declanşarea acesteia.
The low ratio of trading book amounts in total bank investments (less than 5%) as a trend of the last four years reveals the limited exposure to this type of operations.
Ponderea redusă a portofoliilor de tranzacţionare în totalul plasamentelor bancare (mai puţin de 5%), ca tendinţă a ultimilor patru ani, relevă, implicit, expunerea limitată faţă de acest tip de operaţiuni.
In addition, financial institutions in Romania haven't carried out securitization transactions, haven't issued structured financial products and didn't hold in their portfolios securities resulting from the securitization of high risk loan packages.
În plus, instituţiile financiare din România nu au derulat operaţiuni de securitizare, nu au emis produse financiare structurate şi nu au deţinut în portofoliu titluri rezultate din securitizarea pachetelor de credite cu risc ridicat.
Regarding derivative transactions, they have an insignificant share in total banking operations conducted, which indicates a relatively limited financial sophistication of the big players in the domestic banking system.
În ceea ce priveşte operaţiunile cu instrumente financiare derivate, acestea deţin o pondere nesemnificativă în totalul operaţiunilor bancare desfăşurate, ceea ce relevă un grad de sofisticare financiară relativ limitat al jucători mari din sistemul bancar intern.
One must take into account that, Romania, as an EU member state, has as main objective the convergence towards the single market, a process that involves legal harmonization, too.
Trebuie ţinut cont însă că, în calitate de stat membru al Uniunii Europene, România are drept obiectiv major convergenţa către piaţa unică, proces care implică şi armonizarea legislativă.
The risk of regulatory arbitrage is however small, due to the insignificant involvement of Romanian intermediaries in international financial markets.
Riscul apariţiei arbitrajului de reglementare este însă unul redus, în condiţiile unei implicări nesemnificative a intermediarilor din România pe pieţele financiare internaţionale.
Concerns expressed relate to the possible relocation of investments from the financial sectors of countries opting for introducing the tax, to those who do not take such a fiscal measure.
Îngrijorările exprimate privesc posibila delocalizare a investiţiilor din sectorul financiar din ţările care optează pentru introducerea taxei, către cele care nu fac un asemenea pas.
However, even in the absence of taxation, Romanian financial system benefits from favourable capital relocations are not to be expected.
Totuşi, chiar şi în absenţa taxării, nu este de aşteptat ca sistemul financiar românesc să beneficieze de relocări favorabile de capital.
The solvent demand for financial products is limited and financial intermediation costs are still high compared to those of other Member States, proportionally with Romania's sovereign risk premium.
Cererea solvabilă de credite este limitată, iar costurile de intermediere financiară sunt încă ridicate în raport cu cele ale altor state membre, proporţional cu prima de risc suveran a României.
In the case of our country, the highest risk is the reputational one, as the absence of an integrated approach at the European institutions level can be interpreted as inconsistency in public policies.
În cazul ţării noastre, riscul mai ridicat este cel reputaţional, în condiţiile în care absenţa dintr-o abordare integrată la nivelul forurilor europene poate fi interpretată drept inconsecvenţă la nivelul politicilor publice.
What are the consequences of the introduction of FTT on economic growth, financial stability and public finances in Romania?
Care sunt consecinţele introducerii TTF asupra creşterii economice, stabilităţii financiare şi finanţelor publice româneşti?
The empirical evaluation of the quantitative impact of the draft Directive showed that, although immediate budgetary effects would be slightly positive, the tax on financial transactions can contribute only marginally to the formation of the state financial resources, recording a relatively small size in relation to GDP (0.3 percent), while two thirds of this are provided by the savings registered at contributions to the EU budget.
Evaluarea empirică a impactului cantitativ al proiectului de directivă arătă că, deşi efectele bugetare imediate ar fi uşor pozitive, taxa pe tranzacţii financiare poate contribui doar marginal la formarea resurselor financiare ale statului, înregistrând o dimensiune relativ redusă, de numai 0.3 % din produsul intern brut, în condiţiile în care două treimi din aceasta este asigurată prin economia înregistrată la plata contribuţiei la bugetul UE.
The possible adoption of the Commission's proposal on the introduction of a FTT would induce a positive initial impact on the general consolidated budget, its magnitude depending to a significant extent by the decision of EU Member States to implement the tax widely or only partially, through the enhanced cooperation mechanism.
Eventuala adoptare a propunerii de directivă a Comisiei Europene privind introducerea TTF ar urma să inducă un impact iniţial pozitiv asupra bugetului general consolidat, magnitudinea acestuia depinzând într-o măsură importantă de decizia statelor membre UE de a implementa taxa la nivelul întregului bloc comunitar sau doar parţial, prin intermediul mecanismului cooperării consolidate.
Thus, in a scenario where EU reaches consensus on the proposal, Romania might record an improvement in the general consolidated budget of about 1.8 billion lei, according to the minimum tax level, the greatest influence being exerted by the economy that would be recorded from diminishing the national contribution to the EU budget.
Astfel, în ipoteza unui consens la nivelul UE asupra propunerii de directivă, România ar putea înregistra o îmbunătăţire a soldului bugetului general consolidat de aproximativ 1,8 miliarde de lei, în condiţiile adoptării nivelului minim al taxei, influenţa cea mai mare fiind exercitată de economia care s-ar înregistra din diminuarea contribuţiei naţionale la bugetul Uniunii Europene.
The initial budgetary impact remains positive, but reduces to about 0.6 billion lei, coming mainly from direct revenue generated by FTT, in the absence of an EU-wide implementation of the proposed Directive and the launching of enhanced cooperation procedure.
În lipsa unei implementări la nivelul întregii Uniuni Europene a propunerii de directivă şi demararea procedurii de cooperare consolidată, impactul bugetar iniţial rămâne pozitiv, dar se reduce la aproximativ 0,6 miliarde de lei, sumele provenind în principal din încasările directe generate de aplicarea TTF.
In this case, there are no savings in Romania's contribution to the EU budget.
În acest caz nu se înregistrează economii la contribuţia României la bugetul UE.
Either way, it should also be considered the negative effect on the general consolidated budget exerted by higher interest expenses, as a result of investors' claim that state-issued securities bear higher yields, so as to partially compensate the FTT introduction.
Indiferent se situaţie, trebuie ţinut cont însă de efectul negativ asupra bugetului general consolidat exercitat de majorarea cheltuielilor cu dobânzile ca urmare a pretenţiei investitorilor în titluri de stat de randamente mai mari, care să compenseze parţial introducerea TTF.
These additional costs are estimated at 70 million in the first year, most likely to increase in the coming years.
Aceste cheltuieli suplimentare sunt estimate la 70 de milioane în primul an, urmând cel mai probabil să se majoreze în anii următori.
Regarding the structure of direct revenues collected as a result of the FTT introduction, most of them come from taxing transactions with government securities, as a result of higher transaction volumes in this market compared to the Bucharest Stock Exchange transactions, or those related to derivatives traded by banks.
În ceea ce priveşte structura veniturilor bugetare directe colectate ca urmare a introducerii TTF, cea mai mare parte a acestora provine din taxarea tranzacţiilor cu titluri de stat, ca urmare a volumelor de tranzacţionare mai ridicate de pe această piaţă comparativ cu tranzacţiile încheiate la Bursa de la Valori Bucureşti, respectiv cele aferente instrumentelor financiare derivate tranzacţionate de bănci.
These scenarios can be explained by the early stage of development of the stock market in Romania, characterized by low liquidity, the contribution to financing the economy being almost negligible compared to the contribution of the banking system.
Aceste scenarii pot fi explicate prin stadiul incipient al dezvoltării pieţei bursiere din România, caracterizată de o lichiditate redusă, contribuţia la finanţarea economiei fiind aproape nesemnificativă comparativ cu aportul sistemului bancar.
It must be noted that the Romanian banking system is mainly based on traditional activities.
Trebuie precizat că sistemul bancar românesc este bazat preponderent pe activităţi tradiţionale.
The derivatives transactions are relatively less used, which renders potential revenues from taxation not very high.
Tranzacţiile cu instrumente financiare derivate sunt relativ puţin utilizate, fapt pentru care şi veniturile potenţiale din taxarea acestora nu sunt foarte ridicate.
The cumulative effect on economic growth depends, mainly, on the credit multiplier and the level of financial stability, while the process of financial disintermediation is a real risk, in the context of introducing the new tax.
Efectul cumulat asupra creşterii economice depinde, însă, în mod determinant de multiplicatorul creditului şi nivelul de stabilitate financiară, în condiţiile în care procesul de dezintermediere financiară reprezintă un risc real în contextul introducerii noii taxe.
The quantitative impact study confirms the major effect of taxing financial transactions on private sector credit.
Studiul de impact cantitativ confirmă efectul major al taxării tranzacţiilor financiare asupra creditării sectorului privat.
Payment of FTT would put downward pressure on the credit supply, acting in the sense of bank deleveraging.
Achitarea TTF ar pune presiune descendentă pe oferta de credit, acţionând în sensul dezintermedierii bancare.
The contraction of credit stock compared to the baseline scenario is estimated at about two percent annually, for the period of analysis (2013-2015).
Contracţia stocului de credite faţă de scenariul de bază este estimată la aproximativ doi la sută anual, pentru intervalul 2013-2015, analizat.
The unfavourable dynamics is emphasized, however, by the end of the interval, and the hypothesis of entering into a vicious spiral of financial deleveraging cannot be removed.
Dinamica nefavorabilă se accentuează, însă, către sfârşitul intervalului, iar ipoteza intrării într-o spirală vicioasă a dezintermedierii financiare nu poate fi eliminată.
The analysis reveals that the introduction of an FTT is likely to create pressure to increase financial intermediation costs, pressures manifested both in financial instruments directly targeted by the tax, but also in other banking products and services.
Totodată, analiza pune în evidenţă faptul că introducerea TTF este de natură a crea presiuni în sensul majorării costurilor intermedierii financiare, presiuni manifestate atât la nivelul instrumentelor financiare direct vizate de taxă, dar şi la nivelul altor produse şi servicii bancare.
Thus, the empirical analysis highlights the increase of financial intermediation costs, especially on the loans interest rate component, subsequent to the FTT implementation.
Astfel, analiza empirică a arătat o creştere a costurilor intermedierii financiare, în special pe componenta ratei dobânzii la credite, ulterior implementării taxei pe tranzacţii financiare.
While interest rates on deposits would improve by only 0.085 percentage points exclusively in the first year from the date of implementation of the financial transactions taxation, interest costs for borrowers in the private sector would increase by about 0.3 percentage points per year, due to supplementing the risk premium that would be required by banks to offset at least some of the additional costs with provisions and of new obligations to the state budget.
În timp ce fructificarea depozitelor s-ar îmbunătăţi cu doar 0.085 puncte procentuale exclusiv în primul an de la eventuala aplicare a taxării tranzacţiilor financiare, costurile cu dobânda pentru debitorii din sectorul privat s-ar majora cu aproximativ 0.3 puncte procentuale anual, pe fondul suplimentării primelor de risc ce ar urma să fie cerute de bănci pentru compensarea, cel puţin parţială, a cheltuielilor suplimentare cu provizioanele şi a noilor obligaţii faţă de bugetul public.
Phenomena accompanying the compression of bank financing are critical for the formation of gross value added.
Fenomenele ce însoţesc comprimarea finanţării bancare sunt critice pentru formarea valorii adăugate brute.
While the redistribution effect associated to the temporary improved state budget is relatively modest, against the background of both a low elasticity of GDP to government spending and a limited amount of resources that would be freed by the TTF implementation, the economy would come into negative territory.
În condiţiile în care efectul de redistribuire aferent situaţiei temporar îmbunătăţite a bugetului de stat este relativ modest, pe fondul atât a unei elasticităţi reduse a PIB faţă de cheltuielile guvernamentale, cât şi a volumului limitat de resurse ce ar fi eliberat de aplicarea TTF, economia ar urma să intre în teritoriu negativ.
The estimated impact, according to the scenario related to the EC's draft Directive, shows the deepening of economic activity contraction from baseline scenario, with values from about 0.5 percent in the first year after the introduction of FTT to about 0.8 percent in the third year of implementation.
Impactul estimat, conform scenariului privind proiectul directivei CE, arată adâncirea contractării activităţii economice faţă de scenariul de bază cu valori de la aproximativ 0,5 procente în primul an de la introducerea TTF la circa 0,8 procente în al treilea an de aplicare.
Impact severity increases with about ten percent in the enhanced cooperation scenario, while the fiscal stimulus to the economy would be three times lower than in the case of the draft Directive adoption.
Severitatea impactului creşte cu aproximativ zece la sută în scenariul cooperării consolidate, în condiţiile în care stimulul fiscal acordat economiei ar fi de trei ori mai redus decât în cazul adoptării proiectului de directivă.
The negative economic dynamics affects, in turn, borrowers' repayment capacity, triggering an increase in provision expenses.
Dinamica economică negativă afectează, la rândul ei, capacitatea de rambursare a debitorilor, declanşând majorarea cheltuielilor cu provizioanele.
Additional concerns arise from the net interest income, too.
Îngrijorări suplimentare apar şi din zona veniturilor nete din dobânzi.
Although in the first two years of analysis the effect of the FTT introduction is slightly positive, development in net interest incomes becomes strongly negative in the third year.
Deşi în primii doi ani ai analizei efectul introducerii TTF este uşor pozitiv, evoluţia veniturilor nete din dobânzi devine puternic negativă în al treilea an.
The negative net impact on credit institutions' financial results would amount, in the period under analysis, at about 3.5 billion lei.
Impactul net negativ asupra rezultatelor financiare ale instituţiilor de credit ar urma să totalizeze, în perioada analizată, circa 3.5 mld. lei.
Compressing own funds is accompanied by a proportional adjustment of risk-weighted assets, by restructuring the banks' balance sheets, so that the capital adequacy ratio is reduced only marginally.
Comprimarea fondurilor proprii este însoţită de o ajustare proporţională a activelor ponderate la risc prin restructurarea bilanţului băncilor, astfel încât rata de adecvare a capitalului se reduce doar marginal.
As long as the sources of profitability will not regenerate and factors that ensure the repayment ability will not improve, the impact of the FTT on credit institutions' capitalization will degenerate into a sharp bank disintermediation.
Atât timp cât sursele profitabilităţii nu se vor regenera, iar factorii care asigură capacitatea de rambursare a creditelor nu se vor ameliora, impactul TTF asupra capitalizării instituţiilor de credit va degenera într-o dezintermediere bancară accentuată.
In this context, the flow of new loans will be restricted in so much that the economy will shrink further and revenues from current taxes will decrease dramatically.
În acest context, fluxul de credite noi va fi într-atât de mult restricţionat, încât economia se va contracta şi mai mult, iar veniturile bugetare din impozitele şi taxele curente vor scădea considerabil.
Two years after the possible introduction of the FTT, the net impact on the public finances position would move into negative territory, against the background of compression of current incomes and revenues from taxes.
La doi ani după eventuala introducere a TTF, impactul net asupra situaţiei finanţelor publice ar trece în teritoriu negativ, pe fondul comprimării veniturilor din taxele şi veniturile curente.