natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Risks such as the continuation of ineffective institutional arrangements, the preservation and/or accentuation of existing interinstitutional conflicts, the additional erosion of the administrative capacity of actors involved in European affairs management, the poor absorption of structural and cohesion funds, the low participation in the reform process of EU policies, the intensification of infringement procedures applied by the European Commission to Romania are real.
Riscuri precum menţinerea unor aranjamente instituţionale ineficiente, menținerea și/sau accentuarea conflictelor interinstituţionale existente, erodarea suplimentară a capacităţii administrative a actorilor implicaţi în gestionarea afacerilor europene, slaba absorbţie a fondurilor structurale şi de coeziune, participarea scăzută la procesul de reformă a politicilor UE, intensificarea procedurilor de infringement aplicate României de către Comisia Europeană sunt reale.
On the one hand, we find it particularly important to achieve institutional arrangements which eliminate political considerations from the coordination of European affairs, these being understood as a common strategic objective for all national forces/institutions, and, on the other hand, to promote/cultivate a genuine dialogue culture, to replace that of confrontation.
Deosebit de important ni s-a părut a fi realizarea unor aranjamente instituţionale prin care să se elimine politicul din coordonarea afacerilor europene, acestea fiind înţelese ca obiectiv strategic comun al tuturor forțelor/instituțiilor naționale, pe de o parte, dar și, pe de alta, promovarea/cultivarea unei adevărate culturi a dialogului care sa o înlocuiască pe cea a confruntării.
Applying the aforementioned logic in the case of the current European affairs coordination system in Romania, one may state that the delays and the syncopes in the deepening of the European integration process originate in certain delays throughout the pre-negotiation phase (screening), as well as in the following phase, of the negotiations (February 2000 - February 2001).
Aplicând logica de mai sus în cazul actualului sistem de coordonare a afacerilor europene din România, se poate spune că întârzierile şi sincopele din aprofundarea procesului de integrare europeană își găsesc originea în unele întârzieri, înregistrate de-a lungul perioadei de prenegociere (screening), dar și în cea ulterioară, de negociere (februarie 2000 - februarie 2001).
Even so, it must be acknowledged that there was a period, between 2001 -2004, when the coordination functioned and the efficiency of the system was present.
Chiar și așa, trebuie spus că a existat un interval, 2001-2004, când coordonarea a funcționat și eficiența sistemului a avut, evident, de câștigat.
The legislative and executive collaboration functioned and there existed coherence between the internal decisions and Romania's position in the negotiations, which made possible the concluding of the negotiations in 2004.
A funcționat atât colaborarea executiv-legislativ, a existat și coerența între deciziile interne și poziția României în negocieri, ceea ce a și făcut posibilă încheierea negocierilor în 2004.
Another period when this cooperation seemed to have resumed working was during the existence of the ministry of European Affairs, the two positive examples referring to the authors' conclusion, according to which the coordination activity was functional when there was a single responsible institutional actor and deficient when there were two or more actors.
O altă perioadă în care colaborarea părea a reîncepe să funcționeze a fost cea a MAEur, cele două exemple pozitive vorbind despre constatarea autorilor, conform căreia activitatea de coordonare a funcționat bine când a existat un singur actor responsabil și cu deficiențe când au fost doi sau mai mulți.
Recommendations and proposals for consolidating the European Affairs coordination process at the internal level
Recomandări şi propuneri pentru consolidarea procesului de coordonare a afacerilor europene la nivel intern
In order to avoid the practice of "parallel coordination" and to strengthen the coordination of European affairs internally, the authors have identified and elaborated a set of policy recommendations, such as:
Pentru a se evita practica „coordonării paralele” și în vederea întăririi procesului de coordonare a afacerilor europene la nivel intern, autorii studiului au identificat şi elaborat o serie de recomandări de măsuri, cum ar fi:
rethinking the institutional design of European affairs coordination by establishing a single coordinator, either as a ministerial entity (Ministry of European Integration or Ministry of European Affairs) or by returning to the idea of a Department of European Affairs attached to the Prime Minister;
regândirea designului instituţional de coordonare a afacerilor europene prin stabilirea coordonatorului unic, fie el în forma unei entități ministeriale (Ministerul Integrării Europene sau Ministerul Afacerilor Europene), fie prin revenirea la ideea de Departament al Afacerilor Europene atașat Primului-ministru;
establishing / re-establishing a "politically correct" relation between the executive and the legislative as regards European affairs, so that the Parliament, the ultimate expression of democracy, takes an active role, especially considering the provisions of the Lisbon Treaty; similarly, a politically correct relation should be reestablished between the Government and the Presidency, understood as parts of the executive branch, on the one hand, and between the Presidency and the Parliament, on the other hand;
stabilirea/restabilirea unei relații „corecte politic” între executiv și legislativ privitor la afacerile europene astfel încât parlamentul, expresia supremă a democrației, să aibă un rol activ, mai ales ținând cont de prevederile Tratatului de la Lisabona; în aceeași categorie intră și restabilirea unei relații corecte politic între Guvern și Preşedinție, înțelese ca părți ale executivului, pe de o parte, și între Președinție și Parlament, pe de altă parte;
an urgent adoption of a post-accession strategy covering at least 2014-2020 period;
adoptarea de urgență a Strategiei post-aderare care să cuprindă cel puţin perioada 2014-2020;
ensuring stability and sustainability of the national European affairs coordination system in order to allow long-term approaches and a coherent monitoring of their implementation;
asigurarea stabilității și durabilității unui sistem național de coordonare a afacerilor europene care să permită abordări pe termen lung și urmărirea coerentă a implementării lor;
introduction of mandatory ex-ante, intermediary and ex-post evaluations in all activities related to EU policies and funds (the authors have found out with great surprise that the Central Evaluation Unit of the European Funds ministry is going to be dismantled)
introducerea obligativității evaluărilor ex-ante, intermediare și ex-post în întreaga activitate legată de politicile și fondurile europene (autorii au aflat cu stupoare că se desființează Unitatea Centrală de Evaluare de la MFE);
development of a national permanent training program for the personnel specialised in European affairs and its remuneration according to the effort and the social importance of their work;
elaborarea unui program național de pregătire permanentă a personalului angrenat în afacerile europene și retribuirea lor pe măsura efortului și a importanței sociale a muncii prestate;
creation and development of a more flexible electronic communication system, with a less restricted access than the existing one, and elaboration and implementation of a national consultation strategy regarding Romania's participation in the EU policy-making process;
crearea și dezvoltarea unui sistem electronic de comunicare mult mai flexibil și cu un acces mai puţin restricționat decât cel în funcțiune și elaborarea și aplicarea unei strategii naționale de consultare privind participarea României la înfăptuirea politicilor UE;
strengthening the position of the academic environment as a domestic co-participant in the EU policy-making process;
consolidarea poziţiei mediului academic de coparticipant intern la procesul de elaborare și înfăptuire a politicilor UE;
facilitate/unlock the absorption of structural and cohesion funds by simplifying the system, abandoning multiple and cross coordination, and ensuring real co-financing the projects (the authors found out with satisfaction that the ministry for Budget has allocated significantly increased funds for co-financing);
fluidizarea/deblocarea absorbției fondurilor structurale și de coeziune prin asigurarea cofinanțării reale a proiectelor (autorii au aflat cu satisfacție că Ministrul Bugetului a prevăzut o creștere semnificativă a sumelor dedicate cofinanțării), dar și prin simplificarea sistemului, prin abandonarea coordonărilor multiple și încrucișate;
and last but not least, there is a great need to develop a culture of cooperation and institutional dialogue, so as to replace that of confrontation and conflict; this should lead to the transformation of the "eternal vicious circle" of inefficiency into a “virtuous” one, generating success.
și nu în ultimul rând, cultura cooperării și a dialogului instituțional trebuie să o înlocuiască pe cea a confruntării și conflictului, ceea ce ar duce la transformarea „eternului cerc vicios” al ineficienței, într-unul „virtuos” generator de succes.
Taxing financial transactions and its consequences on economic growth, financial stability and public finances
Taxarea tranzacţiilor financiare şi consecinţele sale asupra creşterii economice, stabilităţii financiare şi finanţelor publice
Senior lecturer, Bogdan MOINESCU, Ph.D. (coordinator)
Conf. univ. dr. Bogdan MOINESCU (coordonator)
٭ Bogdan Moinescu, Ph.D. is an Associate Professor with the Money and Banking Department of the Finance, Insurance, Banking and Stock Exchange Faculty (Academy of Economic Studies), teaching ”Financial Stability” and ”Risk Management” courses, and Director of a Master programme.
٭ Bogdan Moinescu este conferenţiar universitar dr. la Departamentul de Monedă şi Bănci al Facultăţii de Finanţe, Asigurări, Bănci şi Burse de Valori, Academia de Studii Economice, titular al disciplinelor “Stabilitate financiară” şi “Managementul riscului” şi director al unui program de master.
He plays the roles of financial crisis management advisor in NBR and representative to the Instruments Working Group, set up under the aegis of the European Systemic Risk Board.
Are atribuţii de consilier pe probleme de gestiune a crizelor financiare în cadrul Băncii Naţionale a României şi de reprezentant în cadrul Grupului de lucru privind instrumentele macroprudenţiale, înfiinţat sub tutela Comitetului European pentru Risc Sistemic.
He took part in international initiatives of financial stability assessment, being frequently involved in discussions with the EC, the IMF and the World Bank experts.
A participat la acţiuni de evaluare internaţională a stabilităţii financiare, fiind implicat frecvent în discuţiile cu experţii CE, ai FMI şi Băncii Mondiale.
As a specialist on financial stability issues, he has contributed to numerous quantitative impact studies, based on the important methodological developments of micro and macroprudential analysis instruments implemented through complex IT solutions.
În calitate de expert pe probleme de stabilitate financiară, a contribuit la realizarea a numeroase studii de impact cantitativ, fundamentate pe importante dezvoltări metodologice implementate prin soluţii IT complexe la nivelul instrumentarului de analiză micro şi macroprudenţială.
Starting with 2010, Bogdan he is an expert in the TAIEX program, run by the European Commission under the European Union neighbourhood policy, providing technical assistance related to systemic risk management and implementation of the Capital Requirements Directive to supervisory authorities in Turkey, Macedonia and Ukraine.
Începând cu 2010, este expert al Programului TAIEX derulat de Comisia Europeană în cadrul politicii de vecinătate a Uniunii Europene, acordând asistenţă tehnică legată de gestionarea riscului sistemic şi implementarea directivei privind cerinţele de capital pentru autorităţi de supraveghere din Turcia, Macedonia şi Ucraina.
Iustina Boitan, Ph.D., is lecturer with the Money and Banking Department within the Bucharest Academy for Economic Studies.
Iustina Boitan este lector universitar dr., Departamentul de Monedă şi Bănci din cadrul ASE Bucureşti.
She has published several articles in ISI journals, internationally indexed databases journals and proceedings of international scientific meetings and participated as a member in several national funded research projects.
A publicat numeroase articole în reviste cotate ISI, reviste indexate în baze de date internaţionale şi în volumele unor manifestări ştiinţifice internaţionale şi a participat în proiecte de cercetare cu finanţare naţională.
The main research areas are related to the issues of banking systems: efficiency and productivity of banking activity, financial stability, prudential supervision, banking crises management.
Principalele teme de cercetare abordate vizează sistemele bancare: eficienţa şi productivitatea activităţii bancare, stabilitatea financiară, supravegherea prudenţială, gestionarea crizelor bancare.
Bogdan Dumitrescu, Ph.D., is lecturer with the Money and Banking Department within the Bucharest Academy for Economic Studies and also head of staff within the Technical Secretariat of the Fiscal Council.
Bogdan Dumitrescu este lector universitar dr., Departamentul de Monedă şi bănci din cadrul ASE Bucureşti şi conduce Secretariatul tehnic al Consiliului fiscal.
He attended several specialization courses in macroeconomics, financial markets and fiscal policies within the Joint Vienna Institute.
A urmat cursuri de specializare în macroeconomie, pieţe financiare şi politici fiscale la Joint Vienna Institute.
He has published numerous articles in ISI journals, internationally indexed databases journals and proceedings of international scientific meetings and participated as a member in several national funded research projects.
A publicat numeroase articole în reviste cotate ISI, reviste indexate în baze de date internaţionale şi în volumele unor manifestări ştiinţifice internaţionale şi a participat în proiecte de cercetare cu finanţare naţională.
The main research directions are related to the issues of macroeconomic balance, fiscal policy sustainability and efficiency of banking systems.]
Principalele direcţii de cercetare vizează problematica echilibrelor macroeconomice, sustenabilitatea politicilor fiscale şi eficienţa sistemelor bancare.]
Lecturer, Bogdan DUMITRESCU, Ph.D.
Lect. univ. dr. Bogdan DUMITRESCU
Lecturer, Iustina BOITAN, Ph.D.
Lect. univ. dr. Iustina BOITAN
The study contributes to structuring an integrated approach so as to strengthen the macroeconomic policy framework, with a key role in supporting the sustainable economic growth.
Studiul contribuie la structurarea unei abordări integrate pentru întărirea cadrului de acţiune la nivel macroeconomic, cu rol fundamental în sprijinirea creşterii economice sustenabile.
The research examines the consequences of establishing a common system of taxing the financial transactions (FTT), announced by a draft European Directive, through both the common European interests and the Romanian specific ones.
Cercetarea examinează, prin prisma intereselor comune europene şi particulare româneşti, consecinţele instituirii unui sistem comun de taxare a tranzacţiilor financiare (TTF), anunţat de un proiect de directivă a CE.
Specifically, the paper assesses the consequences of a national implementation of the tax on financial transactions and achieves a cost-benefit analysis on the process of value added creation in the Romanian economy.
În particular, lucrarea evaluează consecinţele implementării în România a unei taxe pe tranzacţiile financiare şi realizează o analiză cost-beneficiu privind formarea valorii adăugate în economia românească.
The estimates of both the immediate effects on the bank lending, and the multiplier ones on the real economy generated by the fiscal impulse facilitated by the estimated revenues from the financial transactions tax, have been considered.
Sunt estimate efectele imediate asupra creditării bancare şi cele multiplicatoare la nivelul economiei reale generate de impulsul fiscal facilitat de veniturile estimate ale taxei pe tranzacţii financiare.
Based on the results of the impact assessment on financial sector stability and economic growth, the authors formulate several elements necessary to support the national position towards the EC's proposal.
Pornind de la rezultatele evaluării impactului asupra stabilităţii sectorului financiar şi creşterii economice, autorii formulează unele elemente necesare fundamentării poziţiei naţionale faţă de iniţiativa CE.
Why was the introduction of the tax on financial transaction initiated?
De ce s-a iniţiat introducerea taxării tranzacţiilor financiare?
The severity of the global financial crisis has highlighted major structural limits not only at the level of credit institutions' risk management strategies, but also in the financial safety net.
Severitatea crizei financiare internaţionale a evidenţiat limite structurale majore, atât la nivelul strategiilor de gestionare a riscului în cadrul instituţiilor de credit, cât şi la nivelul mecanismului de protecţie a sistemului financiar.
Lender of last resort funding by central banks, deposit guarantee schemes and prudential regulatory framework, as they were before the crisis, failed to stem the propagation of systemic shock that spread to the entire European banking system, after the collapse of Lehman Brothers, in the mid-September 2008.
Împrumuturile de ultimă instanţă acordate de băncile centrale, schemele de garantare a depozitelor şi cadrul de reglementare prudenţială, în forma în care se aflau înainte de criză, nu au reuşit să stăvilească propagarea şocului sistemic care a cuprins sistemul bancar european ulterior colapsului Lehman Brothers, la jumătatea lunii septembrie 2008.
The newly created situation showed that public authorities do not have adequate means to handle the situation of distressed banks on today's globalized markets.
Situaţia nou creată a demonstrat că autorităţile publice nu dispun de mijloace adecvate pentru a gestiona situaţia băncilor aflate în dificultate pe pieţele globalizate ale zilelor noastre.
A bank under stress presented the risk of contaminating other financial institutions, including those beyond the borders of a country.
O bancă afectată de probleme prezenta riscul de contaminare a celorlalte instituţii financiare, inclusiv dincolo de frontierele ţării.
During the systemic events, several major banks were in such a situation (Fortis, Lehman Brothers, Icelandic banks, Anglo Irish Bank, Dexia), which indicated that existing mechanisms were not effective.
În cursul evenimentelor sistemice, mai multe bănci importante s-au aflat într-o astfel de situaţie (Fortis, Lehman Brothers, băncile islandeze, Anglo Irish Bank, Dexia), ceea ce a indicat faptul că mecanismele existente nu erau eficiente.
In order to allow the proper management of distressed financial institutions, the design of additional elements was necessary.
Pentru a permite gestionarea instituţiilor financiare care se confruntă cu dificultăţi era necesară crearea unor elemente suplimentare.
Meanwhile, in the absence of particular mechanisms to allow for the orderly liquidation, the EU Member States had no choice but to refinance the banking sector.
Între timp, în absenţa unor resorturi care să permită lichidarea ordonată, statele din UE nu au avut altă soluţie decât să refinanţeze sectorul bancar.
Governments and central banks have resorted to considerable financial efforts so as to restore financial stability and to reposition economies on a path of sustainable growth.
Guvernele şi băncile centrale au depus eforturi financiare considerabile cu scopul de a restaura stabilitatea financiară şi de a repoziţiona economiile pe o traiectorie de creştere sustenabilă.
Thus, an important part of the crisis's fiscal costs came from government contributions to support the financial sector.
Astfel, o parte importantă din costurile fiscale generate de criză au provenit din contribuţia guvernamentală la susţinerea sectorului financiar.
To ensure the continuity of supplying essential financial services for individuals and businesses, authorities were forced to inject public money into banks and to issue guarantees at an unprecedented level.
Pentru a asigura continuitatea furnizării de servicii financiare, esenţiale pentru populaţie şi firme, autorităţile au fost nevoite să injecteze bani publici în bănci şi să emită garanţii la un nivel fără precedent.
State aids approved by the European Commission to support the financial sector have amounted to 4.5 trillion euro, representing about 37% of the European Union GDP.
Ajutoarele de stat aprobate de Comisia Europeană pentru sprijinirea sectorului financiar s-au cifrat la 4,5 trilioane euro, adică aproximativ 37 la sută din produsul intern brut al Uniunii Europene.
The authorities' interventions, varied in magnitude and nature of support measures, were located mainly in the developed countries.
Intervenţiile autorităţilor, variate în magnitudine şi natura măsurilor de sprijin, au fost localizate preponderent în ţările dezvoltate.
Generally, these proved decisive, having in view, among other things, banks' recapitalization, buying distressed assets, extending government guarantees, injecting large amounts of liquidity at low cost.
În ansamblu, acestea s-au dovedit decisive, vizând, între altele, recapitalizarea băncilor, achiziţia de active cu probleme, extinderea garanţiilor guvernamentale, injectarea unor cantităţi importante de lichiditate la costuri reduse.
Thus, the massive bank bankruptcies and imbalances in the economy have been avoided, but the burden of impaired public finances remained on the taxpayers' shoulders.
Astfel s-au evitat falimentul bancar masiv şi dezechilibrele din economie, însă povara deteriorării finanţelor publice a rămas pe umerii contribuabililor.
In this context, representatives of national authorities and distinguished academics supported the application of the principle "the polluter pays" at the financial system's level, taking also into account the positive impact that the introduction of this rule had on environment protection policies.
În acest context, reprezentanţi ai unor autorităţi naţionale şi distinşi membri ai comunităţii academice au susţinut aplicarea principiului “poluatorul plăteşte” la nivelul sistemului financiar, având în vedere şi impactul pozitiv pe care introducerea acestuia a avut-o asupra politicii de protecţie a mediului înconjurător.
The main efforts were aimed at developing tools for solving problem-banks situation (bridge bank, bail-in mechanism) and creating bank resolution funds, which, together with the deposit guarantee funds would ensure the financing of stabilization measures.
Principalele demersuri au vizat dezvoltarea instrumentarului de soluţionare a situaţiei băncilor-problemă (banca-punte, mecanismul bail-in) şi crearea fondurilor de restructurare bancară, care, alături de fondurile de garantare a depozitelor, ar urma să asigure finanţarea măsurilor de stabilizare.
These initiatives argue that, in the future, authorities will have the means to intervene decisively, both before the emergence of problems and in early stages of any potential crisis event.
Aceste iniţiative susţin că, pe viitor, autorităţile vor dispune, astfel, de mijloacele necesare pentru a interveni decisiv, atât înainte de apariţia problemelor, cât şi în prima fază a eventualelor situaţii de criză.