natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Moreover, the percentage of the international GDP claimed by the countries forming the EU in 2012 witnessed a major downfall since the beginning of the economic crisis, but this drop was preceded by a period of growth.
Şi ponderea deținută în PIB-ul mondial de grupul de țări care formau Uniunea Europeană în 2012 a înregistrat o scădere marcată de la începerea crizei economice, dar această scădere a fost precedată de o perioadă de creștere.
Romania's contribution to the worldwide GDP experienced a similar trend, although it's worth noting that Romania's position within the EU economy is steadily strengthening at the same rate as other EU12 countries.
Ponderea României în PIB-ul mondial a cunoscut o tendință similară, deși este de remarcat că, în paralel, poziția României în cadrul economiei UE se consolidează ușor, tendință comună cu celelalte țări UE12.
When it comes to income per capita, the most important trend at the EU level is that of convergence.
În ceea ce privește venitul pe locuitor, tendința cea mai importantă la nivelul UE este cea de convergență.
This is also the case of Romania and it developed along with a divergence of the structural profile of the Romanian economy to that of the EU after the moment of integration.
Aceasta este valabil și în cazul României, și a avut loc în paralel cu o divergență a profilului structural al economiei românești față de cel al UE după momentul integrării.
Conclusion derived based on the Krugman index which calculates the total differences between the proportion of the activity sectors in two countries or regions. ]
Concluzie derivată pe baza indicelui Krugman care calculează suma diferențelor dintre ponderea sectoarelor de activitate a două țări sau zone.]
The analysis of the structural changes can be made simply by looking at the distribution of the world incomes (added value) of a certain industry, by country.
Analiza schimbărilor structurale se poate face privind pur și simplu distribuția pe țări a veniturilor (valorii adăugate) mondiale ale unei anumite industrii.
In comparison with the global economy, it is worth mentioning that Romania is concentrating on labour intensive activities (leather, wood and food industry), where the danger of price competition from countries with emerging economies is very high.
Comparativ cu economia mondială, este de remarcat faptul că România se concentrează pe activităţi intensive în forţă de muncă (pielărie, lemn, industrie alimentară), unde pericolul competiţiei de preţ din partea ţărilor cu economii emergente este foarte mare.
The total weight of Romania's GDP share in the EU's GDP is due first of all to the agriculture and raw materials sectors, followed by labour intensive industries.
Ponderii PIB-ului României în PIB-ul UE se datorează însă în primul rând agriculturii și materiilor prime, urmate de industriile intensive în forță de muncă.
In comparison with the reference year of the considered timeframe (2001), it is notable that the majority of Romanian industries have improved their position on the European and world markets, especially in the period before the economic crisis.
În comparație cu anul de referinț al perioadei considerate (2001) este de remarcat că majoritatea industriilor româneşti şi-au îmbunătățit poziția pe piaţa mondială şi europeană, mai ales în perioada de dinainte de criza economică.
Yet, the most important increase of the Romanian economy within the EU during the considered timeframe (2001-2011) is due to the labour intensive manufacturing industries with low to medium technology, characterized by strongly fragmented and/or raw material or intermediary basic goods producing value chains.
Totuşi, creșterea cea mai importantă a economiei românești în cadrul UE pe intervalul considerat (2001-2011) se datorează industriilor prelucrătoare cu utilizare intensivă a forței de muncă, de tehnologie medie și joasă, caracterizate de lanțuri de valoare puternic fragmentate și/sau producătoare de materii prime și bunuri intermediare de bază.
At the same time, the transport equipment industry (automotive industry), considered as a medium to high technology, records the most substantial growth in global exports, being closely followed by a similar selection of low and medium tech manufacturing industries.
În același timp, industria producătoare de echipament de transport (autovehicule), considerată de tehnologie medie-înaltă, înregistrează creșterea cea mai semnificativă în total mondial, fiind urmată însă de o selecție similară de industrii manufacturiere de tehnologie medie și joasă.
Analysis of internal incomes created by export manufacturers and their suppliers
Analiza veniturilor interne create de producătorii exporturilor și furnizorii acestora
For a better analysis of the integration of the Romania in the global economy and of the effect of this integration on national income, we use two indicators derived from the Input-Output analyses: the vertical specialisation indicator and the income generated by participation to the global value chains.
Pentru analiza măsurii în care economia României este integrată în economia mondială și care este efectul acestei integrări asupra veniturilor naționale, folosim doi indicatori derivați din analizele Input-Output și anume: indicele de specializare pe verticală și venitul creat prin integrarea in lanțul global de valoare.
The vertical specialisation indicator measures the so called “external component of exports”, representing the share of imports in total production associated to the exports vector, taking into consideration the entire value chain.
Indicele de specializare pe verticală măsoară așa numita „componentă externă a exporturilor”, adică ponderea importurilor în total producție asociată cu vectorul exporturilor, luând în considerare întreg lanțul de valoare.
As a response to the low labour cost in countries with emerging economies, the manufacturing industry from developed countries passed through a process of relocation of certain activities, which strengthened the creation of global production chains and has generated the growth of vertical specialization in global economies.
În răspuns la oferta de forță de muncă ieftină din țările cu economii emergente, industria prelucrătoare din țările dezvoltate a trecut printr-un proces de delocalizare a anumitor activități, ceea ce a accentuat procesul de creare a lanțurilor de producție globale și a generat creșterea specializării pe verticală a economiilor lumii.
The bigger and more diversified a country's economy is, the lower is its vertical specialization, simply because a bigger country will buy intermediary goods more easily within its own territory.
Cu cât economia unei țări este mai mare și mai diversificată, cu atât specializarea sa pe verticală este mai redusă, pur și simplu pentru că o țară mai mare va contracta mai ușor produse intermediare de pe teritoriul propriu.
As in the case of external trade, the vertical specialization of an economy has a rather strong negative correlation with its size, but it is also influenced by other factors such as: the geographical position, the foreign investment flows the factors`cost, the quality of the business environment, the adoption of a common set of standards, the regime of intellectual property, the possibility of free movement of capital, the structure of the economy etc.
Ca și în cazul comerțului exterior, specializarea pe verticală a unei economii este relativ puternic corelată negativ cu dimensiunea sa, dar este influențată și de alți factori cum ar fi: poziționarea geografică, fluxul investițiilor străine, costul factorilor, calitatea mediului de afaceri, adoptarea unui sistem comun de standarde, regimul proprietății intelectuale, libertatea de circulație a capitalului, structura economiei etc.
Yet, the optimum positioning on the value chain resides in the specific process or activity which ensures the maximum income possible gained from trading the final product, as measured by the second indicator, the income generated by participation to the global value chains.
Însă optimul poziționării pe lanțul de valoare este în acel proces sau activitate care asigură maximul posibil de venituri din comercializarea produsului final, măsurate prin cel de-al doilea indicator, venitul creat prin integrarea în lanțul global de valoare.
This indicator is negatively correlated, by definition, to the vertical specialisation indicator, but the intensity of the correlation is directly dependent of the share of the added value in the total production at sector level..
Acest indicator este prin definiție corelat negativ cu indicatorul de specializare pe verticală, dar intensitatea corelației este direct dependentă de ponderea valorii adăugate în total producție la nivel de sector.
Thus, it's possible, at least theoretically, for country with strongly specialization in an area in which it is very favorably positioned on the value chain, to create more internal revenues than a country of equal size, less specialized, but with less success in terms of positioning.
Astfel este posibil, cel puțin teoretic, ca o țară puternic specializată într-un domeniu în care este foarte favorabil poziționată pe lanțul de valoare, să creeze mai multe venituri interne decât una de dimensiune egală mai puțin specializată, dar cu mai puțin succes în poziționare.
In the considered timeframe, the EU Member States lost significant shares in terms of global trade and GDP and witnessed higher vertical specialization.
În intervalul considerat țările UE au pierdut pondere importantă în comerțul și în PIB-ul mondial, și au crescut în specializarea pe verticală.
But this doesn't mean that the revenues were lower, rather the contrary.
Dar asta nu a însemnat că ar fi câștigat mai puțin, ci dimpotrivă.
The volume of EU's external exchanges increased, as well as the share of exports in GDP, while the trade balance upheld a positive trend and the actual incomes per capita continued to rise.
Volumul schimburilor externe ale UE a crescut, ca și ponderea exporturilor în PIB-ul propriu, balanța comercială s-a menținut pozitivă iar veniturile reale pe locuitor au continuat să crească.
Also the convergence of per capita incomes- an explicit objective for the EU - continued to grow.
A crescut inclusiv convergența veniturilor pe locuitor, obiectiv explicit al UE.
Unlike other parts of the world, the degree of vertical specialization in Romania declined between 2001 and 2011 and the structure by country of origin of imports needed for the production of exports, , has diversified.
Spre deosebire de alte zone ale lumii, gradul de specializare pe verticală a României a scăzut între 2001 și 2011, iar structura pe țara de origine a importurilor necesare pentru producerea exporturilor s-a diversificat.
Particularly, Romania has reduced its dependency on imports from EU area.
În particular este de remarcat ca România și-a redus dependența de importurile din zona UE.
Romania's vertical specialization is below the average of what should be the specialization of an economy of the same size.
Specializarea pe verticală a României este sub ceea ce ar fi pe medie specializarea pe verticală a unei economii de aceeaşi dimensiune
It is possible that, in the case of products exported by Romanian, a swift towards products with a shorter and less fragmented value chain may have occurred.
Este posibil ca în cadrul grupelor de produse exportate de România să se fi produs o tranziție către produse cu lanț de valoare mai scurt sau mai puțin fragmentat.
It should not be forgottennevertheless that local manufacturers have also responded, in many cases successfully, to the exporters' demand of intermediate products, diverting their demand from the competition within the EU, and creating themselves demand for intermediate products which offered further opportunities on the local market etc. Because this evolution is followed by a surge of Romanian products penetrating on the external markets, the decrease in vertical specialization is consistent with economic growth, especially fuelled by the build up of internal demand.
Dar nu trebuie uitat și faptul că producătorii locali au răspuns în multe cazuri cu succes cererii de produse intermediare ale exportatorilor, în sensul în care au deturnat cererea acestora de la concurența din UE, creând la rândul lor cerere de produse intermediare care a oferit oportunități pe piața locală etc. Deoarece această evoluție este însoțită de creșterea penetrării produselor românești pe piețele externe, scăderea specializării pe verticală este consistentă cu creșterea economică, mai ales alimentată de creșterea cererii interne.
Additionally, Romania has witnessed a rise in terms of creating exports of other EU Member states, although this contribution is small, being below of what its expected from an economy of this size.
În plus, România a înregistrat o contribuție în creștere la producerea exporturilor altor țări membre UE, deși această contribuție este mică, apreciată la sub ceea ce ar fi de așteptat de la o economie de dimensiunea sa.
When it comes to incomes generated on value chains through exports, in 2011 Romania retained almost 75%, while in the rest of the EU countries is creating around 16% of these incomes, meaning that 91,1% of incomes created through the Romanian exports throughout their production chain, remains within the EU.
În ceea ce privește veniturile pe lanțurile de valoare create prin exporturi, în 2011 România reține aproximativ 75%, în timp ce în restul țărilor UE se crează aproape 16% din aceste venituri, adică 91,1% din veniturile create prin exporturile românești pe întregul lor lanț de producție rămâne pe teritoriul UE.
It is worth mentioning that although textile goods have lost their position as key sector for exports, the textile industry still generates the largest export revenues for Romania and has the highest contribution to the generation of revenues in the EU.
Este de remarcat că deși produsele textile au pierdut poziția de sector cheie pentru exporturi, industria de textile generează încă cele mai mari venituri din export pentru România, și alimentează în cea mai mare măsură crearea de venituri în UE.
It is also worth noting that the position of the textile industry has decreased dramatically between 2001 and 2011, in favour of the automotive industry.
Este de asemenea de remarcat că poziția industriei de textile a scăzut dramatic între 2001 și 2011 în favoarea industriei de mijloace de transport.
The decrease of the textile industry in the total revenues produced by Romanian exports is not accompanied by lower revenues per export unit, which means that it is a consequence of a contraction of production .
Scăderea ponderii industriei textile în total venituri produse prin exporturile din România nu este însoțită de o scădere a veniturilor pe unitate de export, ceea ce înseamnă că este consecința unei scăderi a producției.
The exact opposite process is occurring in the food industry sector, and to lesser extent, in the agriculture sector in general, whose share in the total revenues from exports rose, although revenues per export unit have dropped.
Procesul exact contrar se petrece la nivelul industriei alimentare, și, într-o mai mică măsură, a agriculturii în general, a cărei pondere în veniturile totale din exporturi a crescut, deși veniturile pe unitate de export au scăzut.
In general, it can be concluded that both in 2001 and 2011, three of the sectors producing key exported products ranked in top in terms of incomes generated, whereas the other two have a minimal contribution to generating revenues from export, also because the income per export unit is amongst the lowest.
În general, se poate conchide că atât în 2001 cât și în 2011, trei dintre sectoarele producătoare de produse cheie se situează în topul sectoarelor din punctul de vedere al veniturilor pe care le generează, în timp ce celelalte două au o contribuție minimă la crearea veniturilor din export, și pentru ca venitul creat pe unitate de export este printre cele mai mici.
Overall, a positive trend for Romania is that the income created by the key product manufacturing sectors was greater in 2011 that in 2001, but these sectors have a lower share in total incomes produced by exports in 2011 than in 2001.
Pe ansamblu, o tendință pozitivă pentru România este că venitul creat în România de sectoarele producătoare de produse cheie pe unitate de export este mai mare în 2011 decât în 2001, dar acestea acoperă mai puțin din veniturile totale realizate din exporturi.
Generally, Romania was, rewarded in most cases for products with a competitive level of the unit price with gaining a fair market share and larger revenues created within the country.
În general, România a obținut, în cele mai multe cazuri, recompensa pentru produsele cu un nivel competitiv al prețului unitar prin obținerea unei cote de piață bune și unor venituri mai mari create în interiorul țării.
Nevertheless, a diversification of the range of exported products is needed as well as a greater concentration on high tech products, by focusing on the added value brought by research-development-innovation activities.
Totuși, este necesară o diversificare a gamei de produse exportate și o concentrare mai mare pe produsele high-tech, punând accent pe valoarea adăugată adusă de activitățile de cercetare-dezvoltare-inovare.
The exploration of new destination markets, outside Europe or the EU, is imperative in the current economic context.
Prospectarea de noi piețe de destinație din afara Europei sau a UE este obligatorie în contextul economic actual.
Considerations regarding the effects of the economic crisis
Considerații privind efectele crizei economice
While comparing 2001 and 2011 we must not neglect the non-linear aspect of the international economy evolution, marked by the ongoing crisis.
Comparația dintre anul 2001 și 2011 nu trebuie să piardă din vedere caracterul non-linear al evoluției economiei mondiale marcată de criza în desfășurare.
This study extensively debates the impact of the crisis over all considered aspects.
Lucrarea dezbate pe larg impactul crizei asupra tuturor aspectelor considerate.
Countries have been unevenly affected, depending on their position as net contributor/borrower and on the share of the constructions sector, but beyond any of these differences, the crisis mostly affected demand and production without any specific and significant impact over productivity, at least in the case of EU Member States.
Ţările au fost afectate diferit în funcție de poziția lor de creditori/debitori neți și de ponderea sectorului de construcții, dar dincolo de aceste diferențe criza a afectat puternic cererea și producția fără un impact sistematic și semnificativ asupra productivității, cel puțin în cazul țărilor UE.
As a result, the exports, especially those directed towards less affected economies, have resumed their growth, usually faster than the internal demand.
Drept urmare, exporturile, mai ales cele către economii mai puțin afectate de criză, și-au reluat creșterea, de obicei chiar mai rapid decât cererea internă.
This was also the case of Romania.
Acesta a fost și cazul României.
Important structural transformations have taken place, visible at country level, which followed the repositioning of producers on the specific value chains.
Au avut loc mutații structurale importante vizibile la nivel de țară, care au urmat repoziționarii a producătorilor pe respectivele lanțuri de valoare.
This process has lead to a temporary decrease of vertical specialization in many of the world's countries.
Acest proces a dus la o scădere temporară a specializării pe verticală în multe dintre țările lumii.
It's interesting to note that even at EU level, the convergence of incomes per capita has increased, first of all due to the recession in more developed countries, which suggests favorable economic circumstances for countries with exports' structure oriented towards basic cheaper goods and with less sophisticated financial systems, such as Romania.
Interesant este și că la nivelul UE, convergența veniturilor pe locuitor a crescut, în primul rând datorită recesiunii din țările mai dezvoltate, ceea ce sugerează o conjunctură economică favorabilă țărilor cu structura exporturilor orientată către produse de bază, mai ieftine și cu un grad de sofisticare al sistemului financiar mai redus, cum este și cazul României.
It's important naturally, to what extent these countries will take advantage from the given circumstances in order to attain a higher position on the global value chains.
Important este, bineînţeles, în ce măsură aceste țări profită de conjunctura dată pentru a atinge o poziție superioară pe lanțurile de valoare globale.
With regards to Romania's economic evolution and its external trade, the year 2009 marked a noticeable inflexion point.
În ceea ce privește evoluția economiei României și a comerțului său exterior, anul 2009 a marcat o evident punct de inflexiune.
Like the majority of EU countries, Romania's economy witnessed a slowdown in 2009, in real terms, resuming its growth no sooner than 2011.
Asemeni marii majorități a țărilor UE, economia României a înregistrat în 2009 scădere în termeni reali, creșterea reluându-se abia în 2011.
The crisis followed two years of serious deterioration of trade balance, due to the rise of consumption and low-cost credits, an important source for internal imbalances.
Criza a urmat unor doi ani în care balanța comercială s-a înrăutațit dramatic, în mare măsură ca urmare a creșterii consumului și a creditelor ieftine sursa importantă a dezechilibrele interne.
The year 2009 marked the most significant drop in Romania's export prices throughout the entire analyzed timeframe as well as critical changes in the structure of external trade.
Anul 2009 a fost anul cu cea mai importantă scădere a prețurilor de export ale României pe toata perioada analizată și a marcat schimbări importante la nivelul structurii comerţului exterior.
Case studies
Studii de caz
Following the analysis of statistical data, three performance vulnerabilities of the Romanian exports could be revealed:
În urma analizei datelor statistice pot fi reliefate trei vulnerabilități ale performanței exporturilor românești:
(1) high dependency on price evolution and on the demand for the 5 products categories covering 50% of total exports, (2) the strong influence of the automotive industry on general performance- 2 out of the 7 key products are products of the automotive industry, (3) three of the key products are shipped to the German market, Romania being exposed to the changes in the demand on this particular market.
(1) dependența ridicată de evoluția prețului și a cererii pentru cele 5 categorii de produse ce însumează 50% din totalul exporturilor, (2) strânsa influență pe care performanța industriei auto o înregistrează asupra performanței generale - 2 din cele 7 produse cheie sunt produse ale industriei auto, (3) trei dintre produsele cheie sunt livrate pe piața germană, România fiind expusă evoluției cererii de pe această piață.
The reason behind the selection of these case studies lies in the observations made in the previous chapters: the automotive industry is the natural candidate, due to its role in the overall economic environment and in the performance of external sales, while the creative industries are worth analyzing not only because Romanian products are not embedding enough services but especially because the creative sector tends to accumulate a large share of the incomes created along the value chain from by selling a final product.
Alegerea studiilor de caz este justificată de observațiile din capitolele anterioare: industria de autovehicule este candidatul natural, datorită rolului acesteia în piesajul economic general și în performața vânzărilor externe, în timp ce industriile creative sunt demne de analizat nu numai pentru că produsele românești nu înglobează suficiente servicii, dar mai ales pentru că zona de creație tinde să acumuleze mare parte din veniturile create pe lanţul de valoare din vânzarea unui produs final.