natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Romania and the Digital Single Market of the European Union.
România și Piața Unică Digitală a Uniunii Europene.
Opportunities and Challenges 44
Oportunități și provocări 16
Sectorial analysis (industry, agriculture, services, etc.)
Analiză sectorială (industrie, agricultură, servicii etc.)
Lucian-Liviu Albu (coordinator)
Lucian-Liviu Albu (coordonator)
Romania's accession to the European Union (EU) ten years ago, on 1 January 2007, marked the beginning of a new economic development stage, centered on the principle of economic and social cohesion, emphasizing the promotion of conditions of economic growth, reducing regional disparities, and ensuring a high level of employment and a balanced and sustainable development.
Aderarea României la Uniunea Europeană (UE) în urmă cu 10 ani, la 1 ianuarie 2007, a însemnat debutul unei noi etape de dezvoltare economică, centrată pe principiul coeziunii economice și sociale, accentuând promovarea condițiilor de creștere economică, reducerea disparităților de dezvoltare la nivel regional, asigurarea unui nivel ridicat de ocupare a forței de muncă și a unei dezvoltări echilibrate și durabile.
The study starts from the premise that Romania's accession to the EU has provided a road map for implementing the necessary reforms in order to ensure the economic development of our country, which experienced a difficult and long period of transition, and to compensate for the lack of short, medium and long term economic policy objectives for a certain interval.
Studiul pornește de la premisa că aderarea României la UE a oferit o foaie de parcurs pentru implementarea reformelor necesare dezvoltării economice a țării noastre, după o perioadă de tranziție dificilă și îndelungată, și care a suplinit, pentru o perioadă, lipsa de obiective pe termen scurt, mediu și lung la nivel de politici economice.
It should be noted from the outset that the economic integration is a long-term process, therefore the ten-year horizon framework for analysis is not enough for designing a comprehensive picture of the EU membership impact, especially due to its continuous dynamics.
Trebuie menționat de la bun început că integrarea economică este un proces pe termen lung, prin urmare orizontul de timp de numai 10 ani nu este suficient pentru a avea o imagine clară a impactului statutului de membru al UE, mai ales că acesta este un proces în continuă dinamică.
Therefore, similar efforts to those made to become a member of the EU should become perennial in order to take full advantage of the European project to which we belong to.
Așadar, eforturi similare celor de a deveni membru al UE trebuie perenizate pentru a beneficia la maximum de proiectul european a cărui parte suntem.
Last but not least, the actual context is confronting a series of difficulties encountered by the European construct (the economic and financial crisis, Brexit, the immigration crisis, the wave of euroscepticism, etc.), which risk to distort the character of the analysis.
Nu în ultimul rând, cadrul în care analizăm la momentul actual România este marcat de o serie de dificultăți întâmpinate de constructul comunitar (criza economică și financiară, Brexit, criza imigranților, valul de euroscepticism etc.), care riscă să denatureze valențele analizei.
The research is structured on seven chapters, which aim to highlight the impact of Romania's accession to the EU on the three main economic sectors: agriculture, industry and services.
Cercetarea este structurată pe șapte capitole, care urmăresc obiectivul esențial de a evidenția impactul aderării României la UE asupra principalelor trei sectoare economice: agricultură, industrie și servicii.
To this end, the study covers both quantitative and qualitative aspects for emphasizing the impact on the Romanian economy, using statistical and econometric tools, highlighting the examples relevant to the Romanian economy related to the EU accession and the analysis of the legislative framework.
În acest scop, studiul acoperă atât partea cantitativă, cât și pe cea calitativă pentru cuantificarea impactului asupra economiei românești, prin utilizarea instrumentarului statistic și econometric, evidențierea exemplelor relevante pentru economia românească legate de aderarea la UE și analiza cadrului legislativ.
The first chapter is an introductory one, aiming to present the objectives set by Romania in joining the EU and drawing the main expected benefits.
Primul capitol este unul introductiv, având ca scop prezentarea obiectivelor stabilite de România prin aderarea la UE și trasarea principalelor beneficii așteptate.
Its focus is to determine the what extent the set targets and expectations overlap with the results actually achieved during Romania's EU decade.
Rolul este acela de a stabili măsura în care țintele setate și așteptările se suprapun rezultatelor efectiv obținute în decada de membru al UE.
Since 2007, the main transformation suffered by Romania is the adoption of EU development principles and of the working tools agreed at Community level.
Începând cu 2007, principala transformare suferită de România este adoptarea principiilor de dezvoltare ale UE și ale instrumentelor de lucru agreate la nivel comunitar.
As a general result, Romania managed to raise its GDP per capita at purchasing power parity from 39% of the EU average in 2006 to 59% in 2016, while Bulgaria achieved only half of Romania's performance over the same period.
Ca rezultat general, România a reușit creșterea PIB pe locuitor la paritatea puterii de cumpărare de la 39% din media UE în 2006 la 59% în anul 2016, în condițiile în care Bulgaria a realizat numai jumătate din performanța României în aceeași perioadă.
Although growth has been felt across the whole country, regional disparities persist.
Deși creșterea s-a resimțit la nivelul întregii țări, disparitățile regionale persistă.
At the same time, the evolution of structural convergence indicates an increase in similarity between Romania and EU economic structures in terms of gross added value, which contributes to increasing the efficiency of common policies.
În același timp, evoluția convergenței structurale indică o apropiere a structurii economice a României de UE în ceea ce privește valoarea adăugată brută din economie, ceea ce contribuie la creșterea eficienței politicilor comune.
However, Romania continues to face economic divergences in the employment rate of the population compared to the EU, despite the progress made in recent years.
Totuși, România continuă să se confrunte cu divergențe de structură economică la nivelul ratei de ocupare a populației față de UE, în ciuda progreselor din ultimii ani.
Throughout its course, the chapter focuses in particular on the analysis of real and structural convergence, without which the transition to a deeper integration stage proves to be unsustainable.
Pe întreg parcursul său, lucrarea se concentrează în special pe analiza convergenței reale și structurale, fără de care trecerea într-o etapă de integrare mai profundă se dovedește a fi nesustenabilă.
The second chapter aims to determine the impact of EU membership on sectoral economic variables by analyzing the potential GDP value.
Al doilea capitol vizează determinarea impactului aderării la UE asupra variabilelor economice sectoriale prin analiza valorii potențiale a PIB.
Potential GDP characterizes the highest level of production that an economy can achieve without generating inflationary pressures.
PIB-ul potențial caracterizează cel mai înalt nivel de producție pe care o economie îl poate atinge fără a genera presiuni inflaționiste.
In this context, the output gap refers to the deviation of the real economic activity from this potential level.
În acest context, output gap desemnează deviația activității economice reale de la acest nivel potențial.
Using these two tools, it is possible to separate the real production into a long-term trend (identified with the potential level) and a short- or medium-term cyclical component.
Utilizând aceste două instrumente, este posibilă separarea producției reale într-o tendință pe termen lung (identificată cu nivelul potențial) şi o componentă ciclică pe termen scurt sau mediu.
The analysis carried out in this chapter aims to capture the dynamics of the concepts described above at the level of each sector of the economy, both for Romania and for the EU.
Analiza realizată la nivelul acestui capitol îşi propune să capteze dinamica acestor concepte la nivelul fiecărui sector al economiei, atât pentru România, cât şi pentru UE.
Following this procedure, it is possible to compare the previous and post-accession sectoral developments.
Urmând această procedură, este posibilă compararea evoluţiei sectoriale anterior şi post-aderare.
In general, the results indicate that the EU membership has stimulated Romania to reach its potential at the sectoral level.
În general, rezultatele indică faptul că aderarea la UE a stimulat România în atingerea potențialului la nivel sectorial.
The third chapter highlights the impact of Romania's accession to the EU on the general level of economic development and structural changes.
Al treilea capitol evidențiază impactul aderării României la UE asupra nivelului general de dezvoltare economică și a modificărilor structurale.
There is a real convergence process related to the EU average, more pronounced after 2012.
Se constată un proces de convergență reală în raport cu media UE, accentuat după anii 2012.
The forecasts indicate a recovery of the development gap, GDP per capita in Romania reaching 66.3% of the EU average and 88% of the average GDP of the 11 states that joined after 2004 by 2022.
Prognozele indică o recuperare a decalajului de dezvoltare, PIB-ul pe locuitor ajungând, în anul 2022, la 66,3% din PIB-ul mediu al UE și la 88% din PIB-ul mediu al celor 11 state care au aderat după 2004.
However, we draw attention to the fact that, in order to achieve the economic and social convergence objectives indispensable for the Union-wide reduction of disparities, the internal convergence should be considered in drawing economic policies especially in periods of rapid economic growth, in addition to the efforts made for achieving convergence in national average per capita income.
Atragem însă atenția că, în vederea atingerii obiectivelor de convergenţă economică şi socială indispensabile reducerii decalajelor la nivelul întregii Uniunii, ar trebui ca problema convergenței interne să fie avută în vedere în cadrul politicilor economice în special în perioadele favorabile unui ritm rapid de creștere rapidă, pe lângă eforturile pe linia convergenței în materie de medie națională a venitului pe locuitor.
Regarding the dynamics of the sectoral structure of the employed population, although there is a favourable evolution after accession, Romania still has to recover significant structural deviations compared to the EU average in 2016:
În ceea ce privește dinamica structurii sectoriale a populației ocupate, deși se înregistrează o evoluție favorabilă după aderare, România mai are de recuperat decalaje structurale semnificative, comparativ cu media la nivelul UE din anul 2016:
+19.2 percentage points in the case of the employed population in the agricultural sector and respectively -25.7 percentage points for the services sector.
+19,2 puncte procentuale în cazul ponderii populației ocupate din sectorul agricol și respectiv -25,7 puncte procentuale în cazul sectorului serviciilor.
These gaps were even more noticeable before the accession.
Aceste decalaje erau și mai accentuate înainte de aderare.
In the industrial sector (excluding construction), the impact of accession is also reflected in a narrowing of Romania's gap with the EU average, from +6.8 percentage points in 2006 to +5.1 percentage points in 2016.
În sectorul industrial (fără construcții), de asemenea, impactul aderării este reflectat de reducerea decalajului României față de media din UE, de la +6,8 puncte procentuale în anul 2006 la +5,1 puncte procentuale în 2016.
The fourth chapter focuses on the sectoral aspects of Romania's EU accession.
Cel de-al patrulea capitol se concentrează pe aspectele sectoriale ale aderării României la UE.
Each of the three sectors mentioned above is investigated from three perspectives: the current situation of the sector in the EU; the main legislative developments in the last ten years and the way they were received and implemented within the Romanian normative framework; the developments in the sectoral dynamics taking into account their particularities as a result of integration and adaptation to the EU characteristics.
Fiecare dintre cele trei sectoare menționate mai sus sunt investigate din trei perspective: situația actuală a sectorului respectiv în UE; principalele evoluții la nivel legislativ din ultimii 10 ani și modul în care au fost receptate și implementate în cadrul normativ românesc; evoluții în dinamica sectorială din perspectiva particularităților fiecăruia, ca urmare a integrării și adaptării la specificul comunitar.
Romanian agriculture continues to be structurally different from the rest of Europe one decade after accession.
Agricultura românească continuă să fie, și la un deceniu de la aderare, structural diferită față de restul Europei.
The ten years have not been enough to compensate for the ”historic” absence of medium-sized family farms.
10 ani nu au fost suficienți pentru a compensa absența „istorică” a fermelor de familie de dimensiuni medii.
The first part of the chapter assesses the contribution of the Common Agricultural Policy (CAP) to the Romanian agriculture in the period 2007-2013, highlighting the difficulties in its adoption as a result of an unadjusted structure in its initial construction.
Prima parte a capitolului evaluează contribuția PAC în agricultura românească în perioada 2007 - 2013, evidențiind inclusiv dificultățile în adoptarea sa ca urmare a construcției inițiale a politicii.
This has led to the perpetuation of the situation of dual agriculture - many very small farms practicing subsistence agriculture versus large farms that were the main beneficiaries of public financial support.
Aceasta a condus la perpetuarea situației agriculturii duale - multe exploatații agricole de dimensiuni foarte mici, care practică agricultura de subzistență, versus ferme de dimensiuni mari, care au fost principalii beneficiari ai sprijinului financiar public.
The 2014-2020 CAP is more focused on supporting small, active young farmers, that use environmental friendly practices, and provides Member States a wider choice of funds allocation.
PAC 2014 - 2020 devine mai centrată pe sprijinirea fermierilor mici, tineri, activi, care aplică practici ecologice și lasă statelor membre o opțiune mai vastă pentru alocarea fondurilor.
The new CAP format responds better to the needs of Romania.
Noul format al PAC răspunde mai bine nevoilor cu care se confruntă România.
The measures taken within the CAP include Romania among the countries that have opted for internal convergence and territorial balance, similar to Austria, Germany, Latvia and Poland.
Opțiunile de măsuri luate în cadrul PAC încadrează România în rândul statelor care au optat pentru convergența internă și echilibru teritorial, similar Austriei, Germaniei, Letoniei și Poloniei.
Romania has the largest number of agricultural holdings in the EU (3.6 million in 2013), over one third of the total number of farms in Europe, which is equivalent to the scattering of labor resources.
România are cel mai mare număr de exploatații agricole din UE (3,6 milioane în anul 2013), peste o treime din numărul de ferme europene, ceea ce este echivalent cu împrăștierea resurselor de muncă.
Although there is a slight tendency to transform small-scale agricultural holdings into larger ones, the convergence towards a situation similar to that in the EU is slow.
Deși se constată o tendință ușoară de comasare a exploatațiilor agricole de dimensiuni reduse, convergența spre o situație similară cu cea din UE este redusă.
However, we continue to record the lowest level of agricultural productivity in the EU, as in 2006.
Cu toate acestea, continuăm să înregistrăm cel mai scăzut nivel al productivității în agricultură din UE, la fel ca în 2006.
An increase in productivity can also be noticed in the standard production related to the annual work unit or the used agricultural area.
O situație similară, a creșterii productivității, este înregistrată și dacă avem în vedere raportarea producției standard la unitatea de muncă anuală sau la suprafața agricolă utilizată.
However, it should be taken into account that some states that joined in 2004-2007 registered higher growth than Romania.
Trebuie ținut cont însă de faptul că unele state care au aderat în perioada 2004 - 2007 au înregistrat creșteri mai mari decât ale României.
In the absence of boosting productivity in agriculture, we risk the deepening of development discrepancies.
În lipsa impulsionării productivității în agricultură, riscăm adâncirea acestor discrepanțe de dezvoltare.
In the wake of the economic crisis, industry has been reconsidered as the main pillar of growth at European level, under the principles of decarbonisation and circular economics.
În urma crizei economice, industria a fost reconsiderată la nivel european ca pilon principal al creșterii, sub principiile decarbonizării și economiei circulare.
At present, the Europe 2020 strategy, which governs EU economic policies, addresses a number of measures related to industrial competitiveness.
La momentul actual, Strategia Europa 2020, care guvernează politicile economice ale UE, abordează o serie de măsuri în domeniul competitivității la nivel industrial.
In addition, several European Commission communications guide Member States' actions towards industry: promoting innovation, knowledge and research, stimulating entrepreneurship, promoting a sustainable industrial production structure, the raw materials initiative.
În plus, o serie de comunicări ale Comisiei Europene ghidează măsurile luate de statele membre în direcția industriei: promovarea inovării, a cunoștințelor și a cercetării, stimularea antreprenoriatului, promovarea unei structuri durabile a producției industriale, inițiativa privind materiile prime.
Among the main challenges that industry has to face are the transformations induced by digitization.
Printre principalele provocări căreia industria trebuie să îi facă față se numără și transformările induse de digitalizare.
In Romania, industry has a higher contribution to Romania's GDP than the EU average, but is on a declining trend since 2010.
În România, industria are un aport mai mare la PIB-ul național decât valoarea medie a UE, dar cu o evoluție în scădere începând cu anul 2010.
However, the Romanian industry managed to recover from the economic crisis, registering a faster growth of production than the EU average in the period 2006-2016 and maintaining an upward trend.
Industria românească a reușit însă să se redreseze în urma crizei economice, înregistrând o creștere mai rapidă a producției decât media UE în perioada 2006 - 2016 și păstrând un trend ascendent.
The moment of the crisis (2008) represented the opportunity for Romania's industry to overcome the average production of the EU states.
Momentul crizei (anul 2008) a reprezentat oportunitatea ca industria României să depășească producția medie a statelor din UE.
In the case of employment, the Romanian economy was hit harder than the EU average, but managed to recover better than the EU after 2012.
În cazul ocupării forței de muncă, economia românească a fost mai puternic afectată decât cea europeană, dar a reușit să se redreseze mai bine începând din anul 2012.
Nevertheless, as in the Western countries, Romania is in a process of deindustrialisation, as a result of the downward trend of the industry share in GDP and of persons employed in this sector.
Cu toate acestea, asemenea statelor vestice, România se înscrie într-un proces de dezindustrializare, ca urmare a tendinței de scădere a ponderii industriei în PIB și a persoanelor ocupate în acest sector.
The services sector is currently on the EU's agenda for furthering liberalization, with proposals for measures to facilitate the provision of services in the Member States by launching the European electronic service card, introducing a proportionality test before adopting new regulations for the professions, better notification of draft national laws on services and the provision of country-specific guidelines for national regulatory reforms in liberal professions.
Sectorul serviciilor este, la momentul actual, pe agenda UE de intensificare a liberalizării, cu propuneri de măsuri privind facilitarea furnizării serviciilor în statele membre prin lansarea cardului electronic european pentru servicii, introducerea unui test de proporționalitate înainte de adoptarea de noi reglementări ale profesiilor, o mai bună notificare a proiectelor de legi naționale în domeniul serviciilor și furnizarea de orientări specifice fiecărui stat membru privind reformele naționale din domeniul reglementării profesiilor.
Romania needs to assess the extent to which these proposed regulations affect its internal development and to be actively involved in setting EU policy goals in these areas.
România trebuie să evalueze măsura în care aceste propuneri de reglementări o afectează la nivel intern și să să se implice activ în trasarea obiectivelor de politică a UE în aceste domenii.
Romania is the third largest supplier of qualified personnel who applied for recognition of professional qualifications in another Member State for permanent establishment, after Germany and Poland, in the period 2007-2016, according to the European Commission data.
România este al treilea cel mai mare stat furnizor de persoane calificate care au solicitat recunoașterea profesiei în alt stat membru în vederea stabilirii permanente, după Germania și Polonia în perioada 2007 - 2016, conform datelor Comisiei Europene.
The highest number of recognized qualification decisions for applicants from Romania were granted for nurses (14% of the total number of nurses at European level) followed by doctors (almost 10.2% of the total European) and high school teachers (6,5% of the total at European level).
Cele mai multe decizii de calificări recunoscute în vederea stabilirii permanente au fost în cazul asistenților medicali (peste 14% de solicitări provenind din România din numărul total la nivel european), urmate de medici (aproape 10,2% din numărul total la nivel european) și profesori de liceu (6,5% din totalul la nivel european).
The number of applications for recognition of qualifications for permanent establishment in another Member State increased significantly after accession.
Numărul cererilor de recunoaștere a calificărilor în vederea stabilirii permanente în alt stat membru s-a majorat semnificativ după aderare.
9% of the applications for recognition of the qualification came from Romania, while only 0.2% of the total number of requests submitted for the establishment concerned our country.
9% dintre cererile de recunoaștere a calificării provin din România, în timp ce numai 0,2% din numărul total de solicitări depuse în vederea stabilirii au vizat țara noastră.
Under these conditions, Romania is at risk of being unable to maintain and attract highly qualified workforce
În aceste condiții, România riscă să se regăsească în incapacitatea de menținere și atragere a forței de muncă înalt calificată.
In order to continue to capitalize on the opportunities of EU integration in this area, Romania needs constant efforts to improve the legislative and institutional framework, flexibility and adjustments in regulating the business environment in order to increase the attractiveness of entrepreneurial activities among citizens and to stimulate the attraction of foreign investors.
Pentru a continua valorificarea oportunităților date de integrarea în UE în acest domeniu, România are nevoie de permanente eforturi de îmbunătățire a cadrului legislativ și instituțional, de flexibilizarea și adaptarea mediului de afaceri pentru a crește atractivitatea desfășurării activităților antreprenoriale în rândul cetățenilor și a stimula atragerea de investitori străini.