natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Legacy assets should not become a common liability and will need to be resolved at the national level as national supervisors were in charge while these assets had been accumulated on the balance sheet of the national banking system.
Acestea nu trebuie să devină un pasiv comun la nivelul zonei euro (sau UE), ci ar trebui soluţionate la nivel naţional deoarece acumularea activelor moştenite în bilanţurile băncilor s-a petrecut în perioada în care instituţiile de supraveghere naţionale au avut responsabilitatea de a le monitoriza.
The EBU cannot, by itself, address the debt overhang that is weighing the banking system in Europe.
UBE în sine nu poate soluţiona problema datoriei moştenite care planează asupra sistemului bancar din Europa.
The Banking Systems in Romania, CEE​[3]​ and EZ
Sistemele bancare din România, CEE​[3]​ şi EZ
In order to put into balance the pros and cons for joining the EBU, a comparative analysis of candidate countries and EZ banking systems is made.
Pentru a evalua argumentele pro şi contra aderării la UBE s-a efectuat o analiză comparativă a sistemelor bancare din ţările candidate şi zona euro în perioada 2008-2013.
The time span covered is 2008-2013 and the adjustments of the banking system in 2013 could be viewed as reactions to the EBU construction - loosely named the EBU effect​[4]​.
În acest context, ajustările sistemelor bancare din 2013 ar putea fi văzute ca reacţii la construcţia UBE - denumite generic ”efect UBE”​[4]​.
The Size of the Banking System.
Dimensiunea sistemului bancar.
In terms of assets-per-GDP ratio the Romanian banking system was the smallest in the EU in both 2008 and 2013.
Ca raport al activelor bancare în PIB sistemul bancar românesc a fost cel mai mic în UE atât în 2008, cât şi în 2013.
This remained at 56%, virtually unchanged, around 1/5th of the median size in EZ.
Acest raport a rămas la 56%, aproape neschimbat, în jur de o cincime din dimensiunea mediană a zonei euro.
Empirical evidence shows that the European banking system is oversized.
Analize empirice efectuate la nivelul UE arată că sistemul bancar european este supradimensionat.
Total banking assets in the EU were 303% of GDP in 2013.
Activele bancare totale în UE reprezentau 303% din PIB în 2013.
By contrast Japanese banks' assets were 192% of GDP and US banks' assets add up to 145% of GDP.
În comparaţie activele băncilor japoneze au fost de 192% din PIB, iar cele ale băncilor americane de 145% din PIB.
Given the importance of bank finance in supporting economic growth in the EU, an interesting question relates to the level of credit-to-GDP ratio that would support growth.
Dată fiind importanţa sectorului bancar în finanţarea economiilor din UE, şi implicit impactul asupra creşterii economice, un aspect important îl reprezintă nivelul creditului în PIB.
Some studies have found that the higher credit-to-GDP ratio the larger bank risk lending becomes.
O serie de studii au relevat că riscul creditării devine mai mare cu cât raportul creditelor în PIB este mai mare.
Judging upon these facts Romanian banking system is the least risky and has the highest growth potential with positive effects on real growth in EU.
În această logică, sistemul bancar românesc ar fi cel mai puţin riscant şi ar avea cel mai mare potenţial de creştere, cu efecte pozitive asupra creşterii reale în UE.
The Level of Concentration and Banks' Foreign Ownership.
Nivelul de concentrare al sistemului bancar şi ponderea băncilor străine.
Romanian banking system has a medium level of concentration.
Sistemul bancar românesc are un nivel mediu de concentrare.
The share of the first largest 5 banks in total assets was 54.4% almost unchanged since 2008, whereas the concentration of the banking systems in the EU MS ranged between 31% in Germany and 94% in Greece.
Ponderea celor mai mari 5 bănci în totalul activelor este de 54.4%, aproape neschimbată din 2008, în timp ce concentrarea în sistemul bancar din statele membre UE a variat între 31% în Germania şi 94% în Grecia.
The CEE stands out in EU by the magnitude of the share of assets of foreign-controlled subsidiaries and branches.
CEE se evidenţiază la nivel de UE prin magnitudinea ridicată a ponderii activelor bancare deţinute de bănci străine (sucursale şi filiale).
This ratio stood at 73% compared to 14% in EZ in 2013 down from 78% and 15% respectively in 2008.
Această pondere a fost de 73% comparativ cu 14% în zona euro în 2013, în scădere de la 78% şi respectiv 15% în 2008.
Cross-Border Banking Linkages.
Legăturile transfrontaliere.
Cross-border banks have played a central role in the dynamics of the recent global crisis.
Băncile transfrontaliere au jucat un rol central în dinamica recentei crize globale.
In CEE the cross border ownership of banks generated cross border lending.
În CEE originea geografică transfrontalieră a băncilor a influentat şi fluxurile de creditare transfrontalieră.
In Romania and Hungary between 2009 and 2011 the “Vienna Initiative” program was in force aiming to maintain foreign banks' exposure for the time of the IMF-EU loan programs.
De exemplu, între 2009 şi 2011 atât în România cât şi în Ungaria a fost activat programul ”Iniţiativa Viena” pentru menţinerea expunerii băncilor străine şi prevenirea retragerii accelerate de capital, în timpul programelor FMI-UE.
In Romania, as in Hungary and Bulgaria, international claims (cross-border claims and local claims in non-local currency) represented the largest part of the foreign claims and went through the largest decline.
În România, ca şi în Ungaria şi Bulgaria, creanţele internaţionale (creanţele transfrontaliere şi creanţele locale în valută) au reprezentat cea mai mare parte a creanţelor străine şi au suferit cea mai mare contracţie.
Figure S1:
Figura S1:
Foreign claims in CEE
Creanţele străine în CEE
The banks with the largest exposure to CEE originate from 8 EZ countries (G8)​[6]​.
Băncile cu cea mai mare expunere în CEE provin cu preponderenţă din 8 ţări ale zonei euro (G8)​[6]​.
And, host countries willing to boost financial intermediation have to stimulate cross-border banking flows by stronger bank regulation and supervision and a better macroeconomic framework.
Ca o remarcă, ţările recipiente de capital trebuie să stimuleze fluxurile bancare transfrontaliere atât prin reglementări şi supraveghere întărite, cât şi prin indeplinirea unor condiţii de stabilitate macroeconomice mai bune.
The Quality of the Banking Systems.
Calitatea sistemelor bancare.
The deterioration of assets quality was widespread, but its pace was very abrupt in Romania where the nonperforming loans ratio became more than three times larger compared to the level observed in EZ banks in 2013.
Deteriorarea calităţii activelor a fost un proces observat la nivelul întregului sistem bancar din UE însă o caracteristică a acestuia în Romania a fost ritmul foarte abrupt de degradare.
But the Romanian financial soundness and stability indicators such as capital adequacy or liquidity indicators paint a better picture compared to its counterparts in most EU countries (Table S3).
Volumul creditelor neperformante a continuat să crească, atingând un nivel de mai bine de trei ori mai mare comparativ cu cel observat la băncile din zona euro în 2013.
From this perspective Romanian banks have more room to absorb risks than the domestic banks from EZ and banking systems from G8 countries.
Din această pespectivă băncile româneşti au mai mult spaţiu pentru absorbţia riscurilor în comparaţie cu băncile autohtone din zona euro (sau sistemele bancare din G8).
Also, the share of liquid assets (cash, trading and available for sales assets) while declining among the EZ banks, it increased among Romanian banks between 2008 and 2013.
Un alt element pozitiv este creşterea ponderii activelor lichide (numerar, active disponibile pentru vânzare) în băncile româneşti între 2008 şi 2013 în timp ce aceasta a înregistrat o tendinţă de scădere în băncile din zona euro.
During the crisis Romanian banks remained more reliant on inter-bank market than domestic banks from EZ and less reliant than the foreign banks from the EZ.
Pe timpul crizei băncile româneşti au fost mai dependente de piaţa interbancară autohtonă decât de băncile din zona euro (şi cu atât mai puţin dependente faţă de băncile străine prezente în zona euro).
This suggests that the fragmentation of money market was more intense for banks domiciled in the EZ and the lack of confidence more widespread among them.
Aceasta sugerează că fragmentarea pieţei monetare a fost mai intensă pentru băncile din zona euro, iar neîncrederea a fost mai răspândită printre ele.
Factors Influencing Romania's Position vis-à-vis the European Banking Union
Factorii care influenţează poziţia României faţă de Uniunea Bancară Europeană
Assessing the benefits or the drawbacks of accessing EBU before the membership in the EZ has to take into account whether the objectives aimed by the EBU construction can significantly support Romania's objectives of economic growth, financial stability and intermediation for growth as well as efficient implementation of monetary and fiscal policies.
Evaluarea beneficiilor şi a dezavantajelor aderării României la UBE trebuie facută prin prisma modului în care construcţia UBE poate sprijini semnificativ obiectivele României de creştere economică, stabilitate şi intermediere financiară, precum şi implementarea eficientă a politicilor monetare şi fiscale.
The fear that the non-EBU membership would stimulate de-leveraging of banks with foreign capital operating in Romania is, very likely, overdone.
Teama de faptul că neapartenenţa la UBE ar stimula dezintermedierea financiară a băncilor cu capital străin care operează în România este foarte probabil exagerată.
The cross-border exposure is rather led by the expectation on banks profitability and capital returns.
Expunerea transfrontalieră a băncilor este dictată de anticipaţiile acestora vis-a-vis de profitabilitate şi rentabilitatea capitalului.
At the moment banks profitability in Romania is rather dismal.
Este adevărat că în acest moment profitabilitatea băncilor din România este redusă.
But, prior to the crisis, this was among the highest in CEE, not to mention EZ.
Dar, înainte de criză, aceasta a fost printre cele mai ridicate din sistemele bancare ale CEE, fără a le menţiona pe cele din zona euro.
The way to look at this indicator is across a financial cycle.
Acest indicator trebuie analizat din perspectiva ciclurilor economico-financiare.
Banks de-leveraging in Romania is very likely to have already come close to an end as, over the last years the process was in fact self-correcting.
Procesul de dezintermediere bancară este foarte probabil să se fi apropiat de sfârşit, deoarece de-a lungul ultimilor ani acest proces a fost, în esenţă, unul de auto-corecţie.
External funding from foreign banks has already fallen by a third compared to its pre-crisis level and domestic deposits now finance all domestic loans, reducing the need for banks capital transfers from abroad.
Finanţările externe de la băncile străine au scăzut cu o treime faţă de nivelul anterior crizei, iar depozitele interne finanţează acum în totalitate creditarea autohtonă, reducând astfel nevoia de tranferuri de capital din străinătate.
Another argument often mentioned in favour of joining the EBU is the large presence in Romania of banks headquartered in the EZ.
Un alt argument menţionat adeseori în favoarea aderării la UBE este prezenţa ridicată în România a băncilor domiciliate în zona euro.
But, this argument can work both ways: since banks headquartered in the EZ would need to comply with EBU requirements and since all EU members will join the EZ eventually, and thus EBU, sooner or later, the banks' incentives are to strengthen balance sheets across all of their EU operations.
Dar acest argument poate funcţiona în ambele sensuri: deoarece toate ţările din UE trebuie să adopte moneda euro la un moment dat, devenind astfel implicit membre ale UBE, băncile au tot interesul să îşi întărească activele bilanţiere în toate ţările care operează în UE.
This strategy will prevent them from losing market share and competitive advantage at a time when Romania would join EBU.
Această strategie le va permite prevenirea pierderii de cotă de piaţă şi a avantajului competitiv în momentul în care România va adera la UBE.
There are a string of other arguments in favour of joining the EBU which are deemed to bring a number of benefits on several fronts.
Există o serie de alte argumente în favoarea aderării la UBE care sunt preconizate a aduce diverse beneficii.
On the financial stability front the ECB, as a single supervisor, would - allegedly - be more credible than any national supervisor.
Unul dintre acestea este legat de stabilitatea financiară şi anume prezumţia că BCE, ca supraveghetor unic, ar fi mai credibilă decât agenţiile de supraveghere naţionale.
The prevention and solution of bank failure mechanisms would probably be deemed to be more consistent and effective.
Într-adevăr, mecanismele de prevenire şi rezoluţie a falimentelor bancare ale BCE ar putea fi considerate probabil mai consistente şi eficiente.
But the NBR proved to be an efficient supervisor in the past.
Însă şi componenta de supraveghere bancară a BNR s-a dovedit a fi eficientă în trecutul recent.
Romania is among the seven EU MS where no public money was needed for rescuing banks post 2008.
România este printre cele şapte state membre ale UE care nu au avut nevoie de bani publici pentru salvarea băncilor după 2008.
ECB has yet to prove its efficiency as supervisor and build a reputation in the years to come.
În plus, BCE va trebui să-şi dovedească eficienţa ca supraveghetor şi să-şi câştige reputaţia în anii ce vin.
Moreover, ECB has to persuade the market that the independence of the monetary policy will not be impaired by its single supervisory role.
Mai mult, BCE trebuie să convingă şi pieţele financiare că independenţa politicii monetare nu va fi afectată de rolul său de supraveghetor.
Another important observation (Table S1) is that when it comes to financial supervision, non-EZ member countries benefit from the same technical standards as other EZ countries.
Legat de supravegherea financiară, o altă observaţie importantă (Tabel S1) este faptul că ţările din UE care nu sunt membre ale zonei euro beneficiază de aceleaşi standarde tehnice de supraveghere ca şi ţările din zona euro.
Through its prevention and resolution tools the BRRD strengthens national resolution systems in all EU member states.
Prin instrumentele sale de prevenire şi rezoluţie BRRD întăreşte sistemele de rezoluţie naţionale în toate ţările membre UE, indiferent de apartenenţa la UBE.
Another argument in favour of EBU membership is the potential high costs of contagion effects.
Un alt argument în favoarea aderării la UBE este costul potenţial ridicat al efectelor de contagiune în eventualitatea unei crize financiare.
But this tends to minimise the role the NBR could play as a lender of last resort.
Acest argument însă, tinde să minimizeze rolul pe care BNR îl are ca împrumutător de ultimă instanţă.
The NBR's ability to act as a lender of last resort remains comfortably high.
Capacitatea BNR de a acţiona ca împrumutător de ultimă instanţă, şi deci de a atenua efectele de contagiune, rămâne confortabil de ridicată.
At the end of July 2014 foreign reserves covered 2.6 times the monetary base, fulfilling a much stronger condition than that required by currency boards.
La sfârşitul lunii iulie 2014 rezervele internaţionale acopereau de 2,6 ori baza monetară, satisfăcând astfel mult mai stringent condiţiile cerute chiar şi de consiliile monetare.
It is true that the income of the general consolidated budget as percent in GDP is the lowest among the EU MS (Member States) and Romania would have a relative limited fiscal backstop capacity in case of bank's failure.
Este adevărat că raportul veniturilor bugetului general consolidat în PIB este printre cele mai mici din ţările UE şi, în consecinţă, România ar avea o capacitate fiscală de reacţie relativ limitată în cazul în care ar fi nevoie de sprijinirea financiară a unor banci.
One answer to this could be to enlarge the bail-in capacity of each bank by raising the quantity and the quality of capital and assure that the resolution fund is operational.
O soluţie în acest sens este cea practicată la nivelul UBE şi anume extinderea capacităţii de recapitalizare internă a fiecărei bănci prin creşterea cantităţii şi calităţii capitalului şi asigurarea că fondul de rezoluţie este operaţional.
If Romania joined the EBU, the access to euro liquidity would need to be provided by the NBR due to the fact that non-euro area members will not have access to the ECB's financing.
Dacă România ar adera la UBE, accesul la lichiditate în euro ar trebui să fie asigurat de BNR datorită faptului că ţările UE din afara zonei euro nu pot avea acces direct la finanţarea BCE.
This is a serious drawback as, in the event of a crisis, the speed of the response and the ability to enforce credible measures are crucial.
Acesta este un dezavantaj serios deoarece în cazul unei crize financiare viteza de răspuns a băncii centrale şi capacitatea acesteia de a asigura măsuri credibile sunt cruciale.
There are sensible reservations about how EBU would actually work in MS that have their own currencies and interest rate policies, and whose domestic banks do not have access to Euro system liquidity provision.
Există rezerve serioase în ceea ce priveşte gradul de operationalitate al UBE în ţările care au monedă şi politică de dobânzi proprii, însă ale căror bănci autohtone nu au acces la lichiditatea furnizată de Eurosystem.
Moreover, joining the EBU could seriously impair the effectiveness of NBR's monetary policy to respond timely to asymmetric shocks.
Mai mult, aderarea la UBE ar afecta serios eficienţa de răspuns a politicii monetare a BNR la şocuri asimetrice.
The ECB's centralised powers and its influence over the SSM when it comes to macro prudential regulation would hamper the NBR's response to sector specific shocks.
Controlul centralizat al BCE în ceea ce priveste implicaţiile reglementărilor macroprudenţiale, via MUS, ar periclita răspunsul BNR la şocurile sectoriale specifice.
Given the fact that asymmetries are inherently local, rather than global monetary policy should be supplemented by a country-specific macro prudential policy, with the latter remaining under the control of national authorities.
Dat fiind faptul că şocurile asimetrice sunt mai degrabă locale decât globale, arsenalul politicii monetare trebuie completat cu o politică macroprudenţială eficientă, individuală, specifică ţării, care să rămână sub controlul autorităţii naţionale.
Up to a point, the fiscal and banking costs are likely to be similar whether Romania joins the EBU or not.
Până la un punct, costurile fiscale şi bancare sunt probabil similare indiferent de aderarea sau nu la UBE.
This happens because after the bail-in, it is very likely that, in the event of a systemic crisis, the national governments will ultimately be responsible for bailing out their banks anyway.
Aceasta deoarece, după recapitalizarea internă este foarte probabil ca în cazul unor crize sistemice, tot guvernele naţionale să rămână responsabile pentru recapitalizarea băncilor proprii.
The difference will be made by the recourse to the SRF/ESF funds (if part of the EBU) or the Romanian Bank Resolution Fund (if not part of the EBU).
Diferenţa va fi făcută de accesul la fondurile FUR/ESF, care datorită efectului de „pooling” al resurselor prezintă un grad de risc mai scăzut, (în caz de membru UBE) sau la Fondul de Rezoluţie bancar din România (în cazul în care Romania nu aderă la UBE).
The Romanian banking system is superior in terms of capital adequacy, non-performing provisioning and liquidity than many EZ banking systems.
Însă, sistemul bancar românesc este superior din punct de vedere al solvabilităţii, al provizionării creditelor neperformante şi lichidităţii comparativ cu multe sisteme bancare ale ţărilor din zona euro.
Therefore the risk for Romania to be a net contributor of public funds to the rescue of foreign banks, in the case of EBU membership, is high.
De aceea, ca membru UBE, riscul ca România să fie contributor net la FUR pentru salvarea băncilor din zona euro este ridicat.
Moreover, while it is true that the Romanian Bank Resolution Fund does not have the economic scale benefits of pooling it is still on course to be higher capitalised, in relative terms, than SRF.
Mai mult, deşi este adevărat ca Fondul de rezoluţie bancară din România nu are beneficiile de scală ale unui fond agregat cum este FUR, acesta este în curs să fie chiar mai bine capitalizat, în termeni relativi, decât FUR.
Concluding Remarks
Remarci finale
Although on paper the architecture of the EBU is largely in place now, two major questions remain.
Deşi pe hârtie arhitectura UBE este realizată, două mari întrebări rămân.
First, how would the EBU function in practice?
Prima, cum va funcţiona UBE în practică?
Of the three pillars that form the fully fledged banking union only the first one, the SSM is complete.
Dintre cei trei piloni care formează structura completă a uniunii bancare doar primul, MUS, este complet.
The second pillar, the SRM, is only partially complete as the issue of “legacy assets” weighs on its effective functioning.
Al doilea pilon, MUR, este doar parţial complet ca urmare a problemei activelor moştenite care îi împiedică funcţionarea sa efectivă.
And the third pillar, SDGS has not even been attempted yet.
Iar funcţionarea celui de-al treilea pilon, SDGS, nu a fost încă detaliată.
The second major question is how the European financial system would look like in the near future?
A doua întrebare este cum va arăta sistemul financiar European în viitorul apropiat?
In today's financially integrated world, much depends on the structure of the domestic banking system and its cross-border inter-linkages with its EZ counterparts.
Dată fiind globalizarea pieţelor financiare, atât structura sistemului bancar autohton, cât şi legăturile sale transfrontaliere cu sistemele bancare din zona euro, joacă un rol fundamental în asigurarea stabilităţii financiare.
Oversized and thereby risky banks populate the EZ with dismal positive effect on economic growth.
Însă, la momentul actual, bănci supradimensionate - şi din acest motiv mai riscante - populează zona euro cu efect pozitiv minim asupra creşterii economice.
The conduct of supervision by ECB in EBU might have as objective the downsizing of significant banks.
Conduita de supraveghere a BCE în UBE ar putea avea drept consecinţă reducerea dimensiunii băncilor care cad sub incidenţa BCE.
This objective clashes with Romania's interest where the size of the banking system is just one fifth of the EZ median sized banking system.
Însă, acest obiectiv ar putea contraveni interesului României, în cazul în care ar fi parte din UBE, dată fiind dimensiunea mult redusă a sistemului bancar autohton vis-a-vis de media din zona euro.
For Romania, or any non-EZ member for that matter, the decision to join the EBU would depend, more broadly, on its benefits vs. costs analysis and its decision to join the EZ in the near future.
Pentru România, sau orice ţară UE care nu se afla în zona euro, decizia de aderare la UBE depinde, în sens larg, atât de analiza cost-beneficiu, cât şi de orizontul de timp pentru adoptarea monedei euro.
However, the NBR has already declared joining the EBU a strategic decision and it intends to complete the whole application process by the end of 2016.
BNR a anunţat deja că aderarea la UBE este o decizie strategică exprimându-şi intenţia de a încheia procesul de aderare la UBE până la sfârşitul anului 2016.
To conclude, given the existing designing flaws in the EBU structure, the current state of Romanian banking sector, future perspectives of economic development in Romania and the benefits for monetary policy, a “wait and see” approach would be preferable instead of a premature participation in the EBU.
În concluzie, date fiind deficienţele existente în designul structurii UBE, starea actuală a sistemului bancar din România, perspectivele de dezvoltare economică ale României şi beneficiile pentru politica monetară, o atitudine de aşteptare „wait and see” ar fi preferabilă unei participări premature în UBE.
Table S1:
TabelS1: