natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This contribution reflects the personal opinions of the author and does not reflect or imply any official position of the institutions she is associated with.
Această contribuție reflectă în totalitate opiniile personale ale autoarei și nu reflectă sau implică pozițiile oficiale ale instituțiilor cu care este asociată.
Claudia M. Postelnicescu graduated from the Law School at the University of Bucharest, and holds post-graduate degrees in International Relations (MA - Faculty of Political Sciences, University of Bucharest), European Studies and Globalization (MA - European Research Institute and POLSIS, University of Birmingham, UK), Dramatic Writing (MA - Faculty of Theater, University of Dramatic Arts and Cinema Bucharest).
Claudia M. Postelnicescu este absolventă a Facultății de Drept, Universitatea București, cu studii post-universitare în relații internaționale (MA - Facultatea de Științe Politice, Universitatea București), studii europene și globalizare (MA - Facultatea de Relații Internaționale și Institutul de Studii Europene - Universitatea din Birmingham, UK), scriere dramatică (MA - UNATC București).
She is a PhD candidate, external, at the Institute of Political Sciences of University of Tübingen, Germany, with an interdisciplinary research between law and security studies on European identity.
În prezent este doctorand la distanță al Institutului de Stiințe Politice al Universității Tübingen, Germania, cu o cercetare interdisciplinară între drept și studii de securitate despre identitatea europeană.
Contributors, Adevărul, Europunkt, Lapunkt, Revista 22, oth.
Contributors, Adevărul, Europunkt, LaPunkt, Revista 22, ș.
This contribution reflects the personal opinions of the author and does not reflect or imply any official position of the institutions she is associated with.
Această contribuţie reflectă în totalitate opiniile personale ale autoarei și nu reflectă sau implică pozițiile oficiale ale instituțiilor cu care este asociată.
Disclaimer:
Notă:
The current study does not reflect the common and unitary opinion/position of the two authors, but their own respective points of view and specific arguments.
Studiul de faţă nu reflectă opinia/poziţia unitară şi comună a celor două autoare, ci punctele de vedere și argumentele diferite ale acestora.
The two authors assume their responsibility only for their own personal contributions and do not automatically agree with nor claim any responsibility for the accuracy and faultlessness of facts, language, objectivity and political correctness of the content and opinions present in the other author's contributions.]
Cele două autoare îşi asumă responsabilitatea numai pentru contribuţiile personale şi nu sunt de acord cu și nu îşi asumă în niciun fel responsabilitatea pentru acurateţea sau corectitudinea factuală, limbajul, obiectivitatea şi echidistanţa politică a cuprinsului, datelor şi a opiniilor emise în studiul colectiv în afara celor prezente în contribuţiile personale.]
Executive Summary (Chapter I and II - contribution of Simona R. Soare)
Sinteză Capitolele I și II (contribuție Simona R. Soare)
The main objective of this study is to analyse the implications of the new set of counter-terrorist measures that the European Union has adopted in 2015 on the political principle and the practice of the freedom of movement within the European Union itself.
Obiectivul fundamental al acestui studiu este analiza implicațiilor noilor măsuri antiteroriste adoptate de Uniunea Europeană în 2015 asupra principiului politic și practicii libertății de circulație în interiorul Uniunii Europene.
More specifically, the emphasis is on the direct and indirect implications this new set of European counter-terrorist measures may have on the Member States in general and on Romania in particular.
În particular, accentul cade asupra implicațiilor directe și indirecte ale acestor demersuri normative și legislative la nivelul forurilor europene în 2015 asupra statelor europene în general şi asupra României în particular.
The study is structured as a collective volume, with contributions from the two authors, Simona Soare and Claudia Postelnicescu.
Studiul este structurat ca un volum colectiv, pe baza contribuțiilor celor două autoare, Simona Soare și Claudia Postelnicescu.
Moreover, the study emphasizes that there is merit in continuing the academic and practitioners' dialogue on the matter, without being discouraged by the lack of consensus or common conclusions, for solutions might still be discerned from emphasizing the different points of view involved in the debate on how to recast the balance between security and freedom in Europe and how to recast the balance between sovereignty and security within the European Union.
Totodată, studiul reliefează că, deși nu există un consens asupra acestei teme la nivel european, continuarea dialogului dintre mediul instituțional-guvernamental şi cel academic poate avea un impact fundamental în delimitarea unor soluții din evidențierea diferitelor puncte de vedere implicate în dilema cu care ne confruntăm: cum să recalibrăm balanța dintre securitate și libertate în Europa, cum să recalibrăm balanța dintre suveranitate și securitate în Uniunea Europeană.
The research methodology of the collective study is an interdisciplinary and mixed one (quantitative and qualitative alike) and rests on a large and varied bibliography made up of mainly primary sources, but also academic research and think tank resources.
Metodologia de cercetare a studiului colectiv este una interdisciplinară şi mixtă (deopotrivă calitativă şi cantitativă), folosind o bibliografie bazată în principal pe surse primare, dar şi pe resurse din sfera cercetării academice şi a think tank-urilor recunoscute în mediul transatlantic.
I focus especially on the phenomenon of the foreign terrorist fighters originating from the European Union as a new type of threat that the Europeans are confronted with, as well as on the relations between this type of security threat and associated security risks and challenges such as violent extremism and radicalisation, illegal migration, cybercrime, cross-border organized crime, etc. which are often used by terrorists to promote their extremist ideologies, recruit new adepts, hide, travel, gather information pertinent to training and target acquisition, etc. Because of this type of hybrid security threat, it is urgently needed that the European Union reconsiders the foundations of its response strategy for more efficient results.
Prima parte a contribuției mele este dedicată trecerii în revistă a metamorfozei amenințării teroriste în Europa, mai ales între 2011-2015, cu accent asupra proeminenței fenomenului combatanților teroriști străini care provin din Uniunea Europeană, al radicalizării și extremismului violent și nonviolent, al crizei imigranților și nu în ultimul rând al utilizării internetului, mijloacelor media și a crimei organizate transfrontaliere cu mai mare eficacitate de către teroriști pentru a comunica, a se finanța, a-și promova ideologiile extremiste, a recruta personal, a se ascunde, de a se informa cu privire la posibile ținte sau tehnici de pregătire, sau a călători.
This explains the great diversity of measures that Member States themselves, having first responsibility in the fight against terrorism, are currently implementing.
Mai exact, argumentez că nu există un consens asupra nivelului de alertă aferent amenințării teroriste reprezentate de combatanții teroriști străini între statele membre.
However, at the European Union level these measures are complementary and coherent, although work is needed on their correlated implementation.
Această lipsă de consens în privința amenințării determină o varietate de măsuri legislative adoptate de statele membre în vederea combaterii terorismului.
On the other hand, I compare the 2015 set of European Union counter-terrorist measures with the American counter-terrorism strategy of 2014 and highlight the differences and similarities between the two strategic visions.
Cu toate acestea, măsurile diferite implementate de statele membre sunt complementare şi coerente, deși este nevoie de un efort susținut în privința unei implementări corelate în mai mare măsură a acestora pentru a produce efectele dorite.
The second pillar of my analysis focuses on the relation between these new legal measures implemented by the European Union (and the Member States) in the fight against terrorism and the freedom of movement within the EU.
Al doilea pilon analitic al materialului meu se concentrează asupra impactului pe care aceste noi măsuri antiteroriste adoptate de Uniunea Europeană în 2015 îl au asupra funcționării principiului liberei circulații în spațiul comunitar.
The conclusion I reach is that, albeit some of the EU's 2015 counter-terrorist measures are controversial and criticized, the entire counter-terrorist package has ingrained the fundamentals of the debate at hand, i.e. ensuring as large a degree of liberty to movement (as well as other liberties) for the European citizens as possible within the reasonable and necessary limits set by the pressing need to counter an increasingly violent, frequent and intense terrorist threat in and around Europe.
Concluzia pe care o ofer cititorilor este că, deși există măsuri controversate şi criticate în cadrul acestui pachet de măsuri, în ansamblul său şi în condițiile unei aplicări politico-birocratice foarte eficiente, el are la bază premisele menținerii unui grad cât mai mare posibil de libertate de circulaţie (şi nu numai) a tuturor cetățenilor europeni, în limitele rezonabile şi necesare ale nevoii presante de contracarare a unei amenințări teroriste pe teritoriul şi în vecinătatea granițelor europene din ce în ce mai intense, mai frecvente şi mai violente.
Executive Summary (Chapters III and IV - contribution of Claudia M. Postelnicescu)
Sinteză Capitolele III și IV (contribuție Claudia M. Postelnicescu)
This analysis was designed before the series of terrorist attacks and/or threats in Paris, Brussels and Amsterdam that took place during the year 2015, when it became clear that Europeans are confronted with a hybrid, unconventional war, one extremely difficult to contain and anticipate.
Prezentul material a fost gândit înainte de seria de atacuri şi/sau ameninţări teroriste ce au vizat orașe precum Paris, Bruxelles şi Amsterdam, derulate în a doua jumătate a anului 2015, când a devenit evident că europenii se confruntă cu un război hibrid, neconvenţional, extrem de greu de gestionat şi anticipat.
The design of new measures and new strategies for combating these threats was a high priority on the agenda of the European Council during various reunions in 2015.
Discutarea unor noi măsuri şi a unei noi strategii pentru a combate aceste ameninţări a devenit astfel o prioritate constantă pe agenda Consiliului European în reuniunile anului 2015.
The refugee crisis was added to the security risk and terrorist threats, in the summer of 2015.
La riscul de securitate şi ameninţările teroriste s-a adăugat, în vara anului 2015, criza migranţilor.
From that moment, the analysis of the impact of counter-terrorism measures on freedom of movement of the European citizens gathered new dimensions, along with the new events, information and decisions of European leaders emerging in the public space.
Din acel moment, analiza privind impactul măsurilor antiteroriste asupra libertății de circulație a cetățenilor europeni a căpătat noi dimensiuni, pe măsură ce noi evenimente, informații și decizii ale liderilor europeni apăreau în spațiul public.
The year 2015 remains a significant one, from the point of view of resetting certain policies, approaches and paradigms, similarly with the year 2001 after the 9/11 attacks in the US.
Anul 2015 rămâne semnificativ, din punctul de vedere al resetării unor politici, abordări și paradigme, similar cu anul 2001, după atacurile teroriste din 9/11 în SUA.
The EU has been confronted in the year 2015 with unprecedented crises, on many levels and these redesigned the EU strategy for the next years on internal and external security, foreign policy and common policy on migration, European agenda on counter-terrorism, European Agenda on borders management.
Uniunea Europeană s-a confruntat în 2015 cu crize fără precedent, pe mai multe paliere, care au redimensionat strategia UE pentru următorii ani în privința securității interne, externe, politicii externe și politicilor comune privind migrația, agenda antiterorism si agenda europeană privind consolidarea frontierelor.
The impact of those crises was profound, destabilising two fundamental EU agreements:
Impactul acestor crize a fost profund, destabilizând două acorduri fundamentale ale UE:
Schengen and Dublin.
Schengen și Dublin.
The revision of these two agreements and their future structure is under discussion, a revision plan will be debated during 2016 in the European Council with leaders of the Member States.
Revizuirea acestor două acorduri și structura lor viitoare este încă în discuție, un plan de revizuire se va discuta în cursul anului 2016, în Consiliul European cu liderii statelor membre.
Meanwhile, the role of the High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy, in collaboration with the President of the European Council has become more apparent and it denotes the stronger role the EU is ready to play in world affairs, even though for the moment there are some Member States with a larger part in determining a certain foreign policy approach or another and there is no European consensus regarding the transfer of sovereignty on common EU security and foreign policy.
În același timp, rolul Înaltului Reprezentant pentru Afaceri Externe și Politică de Securitate, în colaborare cu președintele Consiliului European, a crescut, ceea ce denotă rolul crescând pe care UE își propune să îl joace în politica globală, chiar dacă, deocamdată, există state membre care au o pondere mai ridicată când vine vorba de stabilirea orientărilor de politică externă și nu există un consens european cu privire la delegarea de suveranitate pe aspecte de securitate și de politică externă comune.
The migration crisis revealed extremely abruptly latent tensions of vision and approach between Member States on common security issues.
Criza migrației a scos la iveală extrem de abrupt tensiuni latente de viziune și abordare dintre statele membre cu privire la chestiuni comune de securitate.
The Eastern European front formed by the Czech Republic, Hungary, Slovakia and Romania has firmly stood against an unconditional solidarity regarding migrants, while Germany largely opened its borders to the Syrian refugees which ended by unbalancing the European mechanisms of registration of third-countries' citizens and the obligation of registering them in the first country of entrance according with Dublin III.
Frontul estic format din Cehia, Slovacia, Ungaria și România s-a poziționat ferm împotriva unei solidarități necondiționate în privința migranților, în timp ce Germania a deschis larg granițele refugiaților sirieni, ceea ce a aruncat în aer mecanismele europene de înregistrare a cetățenilor unor state terțe, precum și obligativitatea de înregistrare în primul stat, conform Dublin III.
The chaos generated by the lack of control to the external and internal borders of the EU determined a series of unilateral measures taken by some Member States, which reintroduced control on their borders and suspended Schengen.
Haosul generat de lipsa controlului la frontierele externe și interne ale Uniunii a determinat o serie de măsuri unilaterale ale unor state, care au reintrodus controlul la granițele lor și au suspendat Schengen.
Also, the lack of minimal cautions regarding the receiving of a large number of refugees from Syria and other third states raised the security alert very high; despite all these, and regardless of some terrorist attempts having been dismantled, in November 2015 an extremely vicious coordinated and well thought attack ended with the death of 193 people in Paris.
De asemenea, lipsa unor precauții minimale privind preluarea unui număr foarte mare de refugiați din Siria și din alte state terțe a ridicat alerta de securitate foarte sus; cu toate acestea, și în ciuda unor atentate dejucate, în noiembrie 2015 un atac coordonat, extrem de violent și bine pus la punct, a dus la moartea a 193 de oameni în Paris.
In this new security context, the pressure on the fundamental principle of the European Union, freedom of movement, is becoming extremely strong.
Atacatorii kamikaze de pe teritoriul european s-au dovedit a fi cetățeni europeni, imigranți de a doua sau a treia generație.
Europe finds itself at a turning point, where it needs to develop rapidly, under the pressure of major events, an adequate long term response to some extremely complex global problems.
Europa se află într-un punct critic, de răscruce, în care trebuie să găsească rapid, sub presiunea unor evenimente majore, un răspuns adecvat și pe termen lung pentru o serie de probleme globale extrem de complicate şi interconectate.
The geopolitical crisis of the Middle East, between Iran and Saudi Arabia, with Syria and the Israeli-Palestinian conflict in the middle and the ambiguous position of Turkey generates a continuous migrations flux to Europe, which raised already major security risks.
Crizele geopolitice din Orientul Mijlociu, între Iran și Arabia Saudită, cu Siria și conflictul israeliano-palestinian în mijloc și cu poziția adesea ambiguă a Turciei, generează în continuare un flux migraționist către Europa, care a ridicat deja riscuri de securitate majore.
On this background another European value is reconsidered: freedom of expression.
Pe acest fundal, o altă valoare europeană fundamentală este rediscutată: libertatea de exprimare.
There are voices that draw attention to the tension between freedom of expression, non-discrimination and hate speech, through the risk posed by the escalating far right movements that spread a xenophobic discourse, anti-Islam, anti-migration and anti-refugees.
Sunt voci care avertizează asupra conflictului dintre libertatea de exprimare, nediscriminare și discursul urii, prin ascensiunea unor mișcări de extremă-dreaptă, care propagă un discurs xenofob, anti-Islam, antimigrație și antirefugiați.
My part of the research analyses all these events, tendencies and counter-tendencies showing the possible sources of conflict for the Union and possible solutions within a very volatile and dynamic reality.
Contribuţia mea din studiul de față analizează toate aceste evenimente, tendințe și contra-tendințe, evidenţiind posibilele surse ale conflictelor cu care se confruntă Uniunea și posibilele soluții, într-o realitate extrem de volatilă și dinamică.
The last part of the analysis is looking on Romania and its role within the actual European and geopolitical context, with a critical analysis on options already made and a few recommendations for the future, touching upon topics such as Schengen integration and how Romania can become an expertise provider in FRONTEX, in the counter-terrorism fight and an equilibrium factor in the European Council and in the external and security policy of EU.
Ultima parte a analizei se oprește asupra României și a rolului ei în actualul context european și geopolitic, cu o analiză critică asupra opțiunilor de până acum și câteva recomandări privind rolul României în UE, integrarea în viitorul Schengen și cum poate deveni România un furnizor de expertiză în FRONTEX, în lupta împotriva terorismului și un factor de echilibru în Consiliul European și în politica externă și de securitate a UE.
STRATEGY AND POLICY STUDIES (SPOS) 2016
STUDII DE STRATEGIE ŞI POLITICI (SPOS) 2016
- STRATEGY AND POLICY STUDIES (SPOS) 2016 -
- STUDII DE STRATEGIE ŞI POLITICI (SPOS) 2016 -
© EUROPEAN INSTITUTE OF ROMANIA, 2017
© INSTITUTUL EUROPEAN DIN ROMÂNIA, 2017
Graphics, DTP and photo cover:
Grafică, DTP, copertă:
The European Institute of Romania, as a public institution with responsibilities in supporting the formulation and implementation of government policies, continued in 2016 its research and development program dedicated to the Strategy and Policy Studies (SPOS).
Institutul European din România, în calitate de instituţie publică cu atribuţii în sprijinirea formulării şi aplicării politicilor Guvernului, a continuat şi în anul 2016 programul de cercetare dedicat Studiilor de strategie şi politici (Strategy and Policy Studies - SPOS).
In 2016, four studies were completed within this project, which addressed various thematic areas relevant for Romania's evolution in the European context.
În anul 2016, în cadrul acestui proiect au fost realizate patru studii, care au abordat arii tematice diferite, relevante pentru evoluţia României în context european.
Research has sought to supply fundamental policy elements in areas such as: the energy diplomacy of the EU and Romania`s participation in the Energy Union; the relationship between the legal migration and the Romanian labour force market; the future of the strategic partnership between Romania and the US in the context of TTIP negotiations and Romania`s perspective of joining the Eurozone.
Cercetările au urmărit furnizarea unor elemente de fundamentare a politicilor în domenii precum: diplomația energetică a Uniunii Europene și participarea României la uniunea energetică; relația dintre migrația legală și piața muncii din România; viitorul parteneriatului strategic dintre România și Statele Unite ale Americii în contextul TTIP, respectiv perspectivele aderării României la zona euro.
I would like to address my thanks to both the teams of authors that delivered the papers and to the Studies and Analyses Unit which supported the conduct of this research.
Adresez mulţumirile mele atât echipelor de autori, cât şi colegilor din cadrul Biroului Studii și Analize care au sprijinit derularea acestui proces de cercetare.
The energy diplomacy of the European Union and the potential of developing new infrastructure projects.
Diplomația energetică a Uniunii Europene și potențialul dezvoltării unor noi proiecte de infrastructură.
The relationship between the legal migration phenomenon and the labour market in Romania.
Relația dintre fenomenul migrației legale și piața muncii din România.
Relevant developments, potential impact, policy recommendations..........
Evoluții relevante, impact potențial, recomandări de politici..................
The future of the strategic partnership between Romania and the United States of America in the context of the Free Trade Agreement between the EU and the USA (TTIP - The Transatlantic Trade and Investment Partnership)......
Viitorul parteneriatului strategic dintre România și Statele Unite ale Americii în contextul Acordului de liber schimb dintre UE și SUA (TTIP - Parteneriatul Transatlantic pentru Comerț și Investiții)..................
Romania`s participation in the Energy Union
Participarea României la Uniunea Energetică
Sorin Ioniță (coordinator)
Sorin Ioniță (coordonator)
The EU is currently facing two important challenges in the energy sector: to respond adequately to the perils of climate change and to ensure security of supply for all European customers.
Uniunea Europeană se confruntă cu două provocări în sectorul energetic: de a răspunde în mod adecvat la pericolul schimbărilor climatice și de a asigura securitatea aprovizionării pentru toți consumatorii europeni.
The latter is the core of the Energy Union and it is the most important driver, since 2014 across the EU, for new infrastructure development projects in the energy sector.
Securitatea energetică este nucleul uniunii energetice, iar după 2014 este cel mai important factor determinant al unor noi proiecte de dezvoltare a infrastructurii din sectorul energetic, în UE.