natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The accentuation of the downward economic dynamics, in the context of deepening financial disintermediation, affects the amount of contributions to consolidated state budget, triggering a vicious spiral between sovereign risk and credit risk.
Accentuarea dinamicii descendente a economiei, în condiţiile adâncirii dezintermedierii financiare, afectează valoarea contribuţiilor la bugetul general consolidat al statului, riscând declanşarea unei spirale vicioase între riscul suveran şi riscul de credit.
Public finances would be even more problematic in the scenario of enhanced cooperation procedure.
Situaţia finanţelor publice ar fi chiar mai problematică în scenariul cooperării consolidate.
The absence of budgetary resources' partial relieving for the chapter on Romania's contribution to the EU budget would reduce to one third the funds available for the fiscal stimulus, increasing the decline of revenues that would be collected from current taxes, amid the deepening of economic downturn related to the scenario of adoption of the EC draft Directive on the financial transactions taxation.
Absenţa degrevării parţiale a resurselor bugetare pentru capitolul privind contribuţia României la bugetul UE, ar reduce la o treime fondurile disponibile pentru realizarea stimulului fiscal, accentuând declinul veniturilor ce ar urma să fie colectate din taxele şi impozitele curente, pe fondul adâncirii scăderii economice faţă de scenariul adoptării proiectului Directivei CE privind taxarea tranzacţiilor financiare.
Thus, public finances would benefit less from financial transactions taxes as compared to the gap that would form from the collection of current taxes.
Astfel, finanţele publice ar avea de câştigat mai puţin din taxarea tranzacţiilor financiare, în raport cu golul care ar urma să se formeze din colectarea taxelor şi impozitelor curente.
In the absence of a mechanism for replacing the contribution to the EU budget by transferring two-thirds of the revenue generated by FTT, the result of the impact study suggests that the net effect would be negative, not only for the real economy and the financial sector, but also for public finances.
În lipsa mecanismului de înlocuire a contribuţiei la bugetul UE prin virarea a două treimi din veniturile generate de TTF, rezultatul studiului de impact sugerează că efectul net ar fi negativ nu numai pentru economia reală şi sectorul financiar, dar şi pentru finanţele publice.
Neither the alternative of non-participating to the enhanced cooperation procedure is without unintended consequences to the economic development of Romania, given that the GDP growth of our country depends significantly (an elasticity between 50 and 100 percent) on the evolution of economic activity dynamics in the euro area, and the EC estimates (DG ECFIN, October 2012) show that a financial transaction tax will affect the euro-zone GDP by about 0.3 percent annually.
Nici varianta neparticipării la procedura cooperării consolidate nu este lipsită de consecinţe nedorite la adresa dezvoltării economice a României, în condiţiile în care avansul PIB din ţara noastră depinde semnificativ (elasticitate între 50 şi 100 la sută) de evoluţia dinamicii activităţii economice în zona euro, iar estimările CE (DG ECFIN, octombrie 2012) arătă că taxarea tranzacţiilor financiare va afecta formarea PIB în euro-zonă cu aproximativ 0,3 la sută anual.
Thus, we expect that the GDP growth diminishes by 0.15 to 0.3 percent, even if Romania does not accept the proposal for taxing financial transactions.
Astfel, ne putem aştepta la creşteri ale PIB mai reduse cu 0,15 - 0,3 procente, chiar dacă România nu subscrie la propunerea taxării tranzacţiilor financiare.
What conclusions can be drawn?
Ce concluzii se pot trage?
Complementary to the outcome of measurements aiming the tri-faceted public finances health - economic growth - financial stability, the qualitative examination revealed a minor relevance of EC's proposal for adopting the FTT in the case of our country, against the background of conservative financial intermediation in Romania and of the manner credit institutions passed through the economic crisis, without using the resources of the state budget.
Complementar măsurătorilor vizând trinomul sănătatea finanţelor publice - creşterea economică - stabilitatea financiară, examinarea calitativă a evidenţiat o relevanţă minoră a obiectivelor propunerii CE privind TTF în cazul ţării noastre, pe fondul conservatorismului intermedierii financiare din România şi a modului în care instituţiile de credit au reuşit să treacă prin criza economică fără a folosi resurse ale bugetului de stat.
Independent, however, of the low degree in which the repairs, corrections and harmonization targeted by the EC's project are appropriate to improve the role played in the local economy by the Romanian financial system, one cannot ignore the favourable position for the FTT, expressed by the countries of origin of major financial institutions in Romania, namely Austria, France and Greece.
Independent însă de gradul redus în care reparaţiile, corecţiile şi armonizarea vizate de proiectul CE privind TTF sunt oportune pentru îmbunătăţirea rolului jucat în economia autohtonă de sistemul financiar românesc, evaluat de sine-stătător, nu se poate face abstracţie de poziţia favorabilă TTF exprimată de statele de origine ale principalelor instituţii financiare din România, respectiv Austria, Franţa şi Grecia.
In these circumstances, we consider useful to maintain an open position, which avoids the explicit rejection of the perspective of introducing a financial transactions tax in Romania, preserving the availability for a favourable response in the event that there is an agreement at EU level on the application of such taxes.
În aceste condiţii, considerăm utilă menţinerea unei poziţii deschise, care să evite respingerea explicită a perspectivei introducerii unei taxe pe tranzacţii financiare în România, păstrând disponibilitatea unei reacţii favorabile în ipoteza în care va exista un acord la nivelul Uniunii Europene privind aplicarea unei asemenea taxe.
However, any decision to adopt a uniform fiscal framework across all economic sectors should achieve a balance between regulatory costs and tax liabilities.
Însă, o eventuală adoptare a unei decizii de uniformizare a cadrului fiscal la nivelul tuturor sectoarelor economice ar trebui să realizeze un echilibru între costurile sectoriale de reglementare şi obligaţiile fiscale.
At the same time, we think that this scenario should be managed so as not to risk creating gaps in the collection of contributions in the form of "bank levy" imposed to credit institutions' unsecured liabilities exclusively for financial stability purposes, according to the operational mechanism agreed with external partners (EC / IMF / World Bank) during negotiations for the international financial assistance programme.
În acelaşi timp, apreciem că acest scenariu trebuie gestionat astfel încât să nu se rişte crearea unor discontinuităţi în colectarea contribuţiilor sub formă de „bank levy” aplicată pasivelor negarantate ale instituţiilor de credit exclusiv pentru scopuri de stabilitate financiară, conform mecanismului operaţional agreat în prealabil cu partenerii externi (CE/FMI/Banca Mondială) în cadrul negocierilor programului de asistenţă financiară internaţională.
Since the financial resources are acquired by the Banking Restructuring Fund, to ensure the financing of any stabilization measures taken by the Romanian National Bank for problem-banks' resolution, the continuation of the funding policy of the Bank Deposit Guarantee Fund, both on the component of deposit guarantee and on the bank restructuring, is a distinct strategic direction, which should, in our opinion, be given priority over other tax initiatives in the financial system.
Întrucât resursa financiară respectivă este acumulată de către Fondul de Restructurare Bancară (FRB), în scopul asigurării finanţării eventualelor măsuri de stabilizare dispuse de Banca Naţională a României pentru soluţionarea situaţiei băncilor problemă, continuarea politicii de finanţare a FGDB, atât pe componenta de garantare a depozitelor, cât şi pe cea a restructurării bancare, reprezintă o direcţie strategică distinctă, căreia trebuie, în opinia noastră, să i se acorde prioritate în raport cu orice alte iniţiative de taxare a sistemului financiar.
PhD Cornel ALBU (coord.)
Dr. Cornel ALBU (coordonator)
Since 1992 he is associated professor to the Bucharest Academy of Economic Studies, the Romanian-American University and from 1996 to the Ecological University of Bucharest.
Din 1992 este profesor asociat la ASE, Universitatea Româno - Americană, iar din 1996 şi Universitatea Ecologică din Bucureşti.
Over the last 20 years, he elaborated and coordinated a series of studies of the IWE Research Programmes, included in the Fundamental Programmes of the Romanian Academy, which have approached the European integration, the evolution of the world economy conjuncture and especially that of the OECD countries, the evolution and the enlargement of the Euro Zone.
În ultimii 20 de ani a elaborat şi coordonat o serie de studii din Programele de cercetare ale IEM, incluse în Programele fundamentale ale Academiei Române, care au abordat problematica integrării europene, implicaţiile aderării României la Uniunea Europeană, evoluţia conjuncturii economice mondiale şi, în special, a ţărilor membre OCDE, evoluţia şi lărgirea Zonei euro.
Agnes Ghibuţiu holds a PhD in economic sciences and a position of senior researcher within the IWE.
Agnes Ghibuţiu este doctor în economie şi cercetător ştiinţific gradul I în cadrul IEM.
Her areas of expertise include: the service economy, the international trade, the multilateral commercial system, the global production system, commercial policies.
Domeniile de specializare includ: economia serviciilor, comerţul internaţional, sistemul comercial multilateral, sistemul producţiei globale, politicile comerciale.
As author and co-author, she published numerous studies, books and articles both locally and abroad, presenting scientific papers on services at international conferences in the US and various European and Asian countries.
În calitate de autor şi coautor, a publicat numeroase studii, cărţi şi articole în ţară şi în străinătate, prezentând comunicări ştiinţifice pe tema serviciilor la conferinţe internaţionale în SUA şi diferite ţări din Europa şi Asia.
Her book on services Serviciile şi dezvoltarea.
Cartea de autor intitulată „Serviciile şi dezvoltarea.
De la prejudecăţi la noi orizonturi (Expert Publishing House, Bucharest, 2000, 366 p.) received the „Virgil Madgearu” prize of the Romanian Academy in 2002.
De la prejudecăţi la noi orizonturi” (Editura Expert, Bucureşti, 2000, 366 p.) a fost distinsă în 2002 cu Premiul Academiei Române „Virgil Madgearu”.
Iulia Monica Oehler-Şincai holds a PhD in international economic relations and acts as scientific researcher at the IWE.
Iulia Monica Oehler-Şincai este doctor în relaţii economice internaţionale şi cercetător ştiinţific gradul III la IEM.
Her activity in the private sector (foreign trade), public and research sector have facilitated her approach of the economy from multiple perspectives: micro and macro-economic perspective, national, regional and global.
Activitatea din sectorul privat (comerţul exterior), sectorul public şi din cercetare i-a înlesnit abordarea economiei în ansamblul său, din perspective multiple: micro şi macroeconomică, naţională, regională şi globală.
As author, co-author and coordinator, she elaborated numerous studies and articles on issues such as: international trade and commercial policies, emerging economies, BRIC(S) countries, the Asian development model, EU foreign relations, new public management.
În calitate de autor, coautor şi coordonator, a elaborat numeroase studii şi articole pe teme precum: comerţul internaţional şi politicile comerciale, economiile emergente, grupul ţărilor BRIC(S), modelul asiatic de dezvoltare, relaţiile externe ale UE, Noul Management Public.
Costin Lianu holds a PhD in economic sciences and acts as director within the Ministry of Economy, Trade and Business Environment and associated professor at the Spiru Haret University and the University of Bucharest.
Costin Lianu este doctor în ştiinţe economice, director în cadrul Ministerului Economiei, Comerţului şi Mediului de Afaceri şi lector asociat la Universităţile Spiru Haret şi Bucureşti.
He is the coordinator of the National Export Strategy for 2005 - 2009 and respectively 2012 - 2016, which was elaborated in public-private partnership within the Export Council.
Este coordonator al Strategiei naţionale de export pentru anii 2005-2009 şi, respectiv, 2012-2016, elaborate în parteneriat public-privat în cadrul Consiliului de Export.
Among his area of expertise are: international trade, marketing, foreign assistance, export strategies management and branding strategies.
Printre domeniile sale de specializare se numără: comerţul internaţional, marketingul, asistenţa externă nerambursabilă, managementul strategiilor de export şi strategiile de branding.
He published several books and a great number of articles in specialized journals.
A publicat mai multe cărţi şi un număr mare de articole în reviste de specialitate.
Adriana Giurgiu is an Associate Professor, dean of the Faculty of Economic Sciences, University of Oradea.
Adriana Giurgiu este conferenţiar universitar, decan al Facultăţii de Ştiinţe Economice din cadrul Universităţii Oradea.
She teaches disciplines such as:
Este cadru didactic titular pe disciplinele:
International Trade and Commercial Policies; European Economy; International Investments.
Comerţ Internaţional şi Politici Comerciale Internaţionale; Economie Europeană; Investiţii Internaţionale.
She is the Director of the European Documentation Center - Oradea.
Ocupă funcţia de Director al Centrului de Documentare Europeană - Oradea.
She is a member of the International Affairs Department Council of the University of Oradea. ]
Este membru în Consiliul Departamentului de Afaceri Internaţionale al Universităţii din Oradea.]
PhD Agnes GHIBUŢIU
Dr. Agnes GHIBUŢIU
PhD Monica OEHLER-ŞINCAI
Dr. Monica OEHLER-ŞINCAI
PhD Costin LIANU
Dr. Costin LIANU
PhD Adriana GIURGIU
Dr. Adriana GIURGIU
The study aims, on the one hand, to examine the international trade trends and extra-community trade flows and the new directions of EU's trade policy in relation to the rest of the world.
Studiul vizează, pe de o parte, să analizeze tendinţele ce se manifestă în planul comerţului internaţional şi al schimburilor extracomunitare, şi noile orientări ale politicii comerciale externe a UE.
On the other hand, it brings to the forefront the main trends of the Romanian foreign trade as well as the issue of Romanian export competitiveness and ways to attain sustainable development.
Pe de altă parte, sunt aduse în prim-plan tendinţele înregistrate în comerţul exterior al României, aspecte privind competitivitatea exporturilor româneşti, precum şi căile de dezvoltare sustenabilă a acesteia.
The study is primarily aiming to identify Romania's competitive advantages and disadvantages in the area of trade, in the context of deep structural changes at the global and European level, and, based on this, aims to put forward a set of recommendations and proposals for decision-makers at macro-economic and micro-economic level.
Studiul şi-a propus drept principal obiectiv identificarea avantajelor și dezavantajelor competitive ale României în sfera comerțului, în contextul schimbărilor structurale profunde din plan mondial și comunitar și, pe baza acestora, prezentarea de recomandări şi propuneri pentru factorii de decizie de la nivel macroeconomic și microeconomic.
Thus, on the one hand, promotional policy proposals were elaborated, meant to support the Romanian policy makers, and on the other hand, proposals for the business environment, so that, based on them, Romanian exporters could eliminate their weaknesses and be able to face competition, both on the Single Market and on the extra-Community markets.
Astfel, pe de o parte, au fost elaborate propuneri de politică promoţională, menite să sprijine factorii de decizie din țara noastră, iar pe de altă parte, propuneri vizând mediul de afaceri, astfel încât, pe baza lor, exportatorii români să îşi elimine punctele slabe şi să poată face faţă concurenţei, atât pe Piaţa Internă, cât şi pe pieţele extracomunitare.
Another major objective of the study was to formulate „targeted” recommendations, on sectors with high potential for export, taking into account the priorities set in the National Export Strategy 2012-2016.
Un alt obiectiv major al studiului a fost formularea de recomandări „țintite”, pe sectoare cu potențial ridicat de export, ținând cont de direcțiile de acțiune ale SNE 2012-2016.
What are the main developments, trends and structural changes in the international trade in goods?
Care sunt principalele evoluţii, tendinţe şi mutaţii structurale în comerţul internaţional cu bunuri?
What are the main trends as regards new emerging powers?
Care sunt principalele tendinţe în ceea ce priveşte puterile emergente?
The global crisis and the uneven recovery of world trade have further amplified the structural transformations in the global economy, the largest change involving the long-term shift in economic power from West to East and from North to South, i.e. from the developed countries towards a number of emerging and developing countries, particularly China and India.
Criza globală şi recuperarea inegală a comerţului mondial au amplificat transformările structurale în cadrul economiei globale, cea mai mare schimbare implicând transferul pe termen lung al puterii economice de la Vest la Est şi de la Nord la Sud, ex. din ţările dezvoltate către un număr de ţări emergente şi în curs de dezvoltare, în special China şi India.
In the context of these changes, emerging and developing economies increased their contribution to the global GDP and grew to be the main sources of global growth.
În contextul acestor schimbări, economiile emergente şi în curs de dezvoltare şi-au sporit contribuţiile la PIB-ul global şi au devenit principalele surse ale creşterii globale.
Their share in world trade has expanded significantly, and South - South trade and investment links have become a formidable new force in the world economy.
Partea lor în economia mondială a crescut în mod semnificativ şi comerţul şi legăturile investiţionale Sud - Sud au devenit o formidabilă forţă nouă în economia globală.
Due to their remarkable export performances and growth of their foreign exchange revenues, emerging and developing countries are playing now a more important role in the international financial system.
Datorită performanţelor lor remarcabile la export şi a creşterii a veniturilor lor din comerţul exterior, ţările emergente şi în curs de dezvoltare joacă acum un rol mai important în sistemul financiar internaţional.
These economies have managed to accumulate huge amounts of foreign exchange reserves, to establish sovereign wealth funds, raise capital from international capital markets, attract substantial foreign investments and also invest part of their financial assets abroad.
Aceste economii au reuşit să acumuleze cantităţi uriaşe de rezerve externe, să stabilească fonduri suverane, să strângă capital de pe pieţele internaţionale de capital, să atragă investiţii străine substanţiale şi de asemenea să investească o parte din activele lor financiare în afară.
As a result, these countries increasingly shape the global macroeconomic landscape and its prospects.
Drept rezultat aceste ţări modelează din ce în ce mai mult peisajul macroeconomic global şi perspectivele sale.
They exert a major impact on competitiveness, influencing global income, the employment rate and commodity prices.
Acestea exercită un impact major asupra competitivităţii, influenţând venitul global, rata de ocupare şi preţul mărfurilor.
In short, they affect development prospects in the rest of the world.
Pe scurt, acestea afectează perspectivele de dezvoltare ale restului lumii.
What are the main characteristics of the extra-community trade in goods between 2000-2011?
Care sunt principalele caracteristici ale comerţului extra-comunitar cu bunuri în perioada 2000 - 2011?
Comparing these shares with those recorded in 2000, one can remark China and Russia's sharp shares increase, Brazil and India's modest growth shares, in parallel with the accentuated diminishing of traditional partners' shares (USA's and Japan's).
Comparând aceste ponderi cu cele din 2000, se remarcă majorarea puternică a cotelor Chinei şi Rusiei, creşterea modestă în cazul Braziliei şi Indiei, în paralel cu scăderea accentuată a procentajelor deţinute de partenerii tradiţionali, SUA şi Japonia.
It should be underlined that, in the same year, Russia surpassed the USA and became the second largest import source for the EU, albeit far behind China.
Merită menţionat faptul că, în 2011, Rusia a devansat SUA şi a ocupat locul secund, după China, în ierarhia surselor de import ale Uniunii.
In 2011, the EU recorded remarkable trade surpluses in relation to the USA, Switzerland, Turkey, United Arab Emirates, Hong Kong-China, Australia, but also with Mexico, Egypt and other countries.
În 2011, UE a înregistrat excedente semnificative în relaţie cu SUA, Elveţia, Turcia, Emiratele Arabe Unite, Hong Kong - China, Australia, dar şi cu alte ţări, precum Mexic şi Egipt.
The negative trade balances recorded by the EU in relation with China and Russia remained undeniably the highest among all the EU trade deficits.
Soldurile negative ale balanţelor comerciale în relaţie cu China şi Rusia au rămas cele mai ridicate în planul relaţiilor UE cu partenerii săi extracomunitari.
These were much higher than the deficits with Norway, Japan and Kazakhstan.
Aceste deficite au fost urmate de cele înregistrate în relaţie cu Norvegia, Japonia şi Kazakhstan.
At the same time, one can notice the diminishing of the trade deficit in relation with South Korea.
Se remarcă, totodată, diminuarea deficitului balanţei comerciale în relaţie cu Coreea de Sud.
What are the main characteristics of Romania's extra-community trade?
Care sunt principalele caracteristici ale comerţului extra-comunitar al României?
In 2011, at the level of Romania's extra-EU trade, Turkey, Russia and Ukraine remained the most significant export destinations, while China, Kazakhstan and Russia were the most noteworthy import sources for our country.
Turcia, Rusia şi China, în această ordine, au rămas în 2011 principalii parteneri comerciali ai României din afara UE, în timp ce cele mai ridicate deficite comerciale au fost înregistrate de România în relaţie cu Kazakhstan, China şi Rusia.
Shares of countries like BRIC, USA, Switzerland and Japan in Romania's trade flows are much lower than their shares at the EU level.
Ponderile ocupate de ţări precum BRIC, SUA, Elveţia, Japonia în schimburile comerciale ale României sunt cu mult inferioare mediilor comunitare.
By contrast, shares of Turkey, Ukraine and Serbia (for both exports and imports) and Kazakhstan (for imports) are much higher than the EU averages in relation with these countries.
În schimb, cotele altor ţări precum Turcia, Ucraina, Serbia (deopotrivă la export şi la import) sau Kazakhstan (la import) sunt cu mult superioare mediilor UE.
In 2011, Romanian exports and imports to/from extra-community countries continued to record high growth rates (of 24.9% and 16.2% respectively).
În 2011, atât valoarea exporturilor, cât şi cea a importurilor României din ţări extracomunitare au continuat să crească în ritmuri susţinute (de 24,9% şi, respectiv, 16,2%).
The export value amounted to EUR 13 billion and the import value to almost EUR 15 billion, which generated a trade deficit of circa EUR 2 billion (decrease of 20.3% as compared to the level of 2010).
Valoarea exporturilor extracomunitare a fost de 13 miliarde euro, iar cea a importurilor corespunzătoare de aproape 15 miliarde euro, ceea ce a determinat diminuarea deficitului balanţei comerciale a României cu ţările din afara UE în 2011 până la nivelul de aproximativ 2 miliarde euro (scădere cu 20,3% comparativ cu 2010).