natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The European Commission calls for equal conditions for comparable digital services, promoting fairness and transparency in the national context.
Cadrul legal național este dat de setul de legi dedicate domeniului TIC, internetului, operațiilor și serviciilor digitale, acte normative ce au reglementat comerțul electronic.
Romania's statistical ranking, mainly 27 or 28 in the EU depicts substantive issues.
Comisia Europeană solicită condiții egale pentru servicii digitale comparabile, promovarea corectitudinii și a transparenței și în contextul național.
From the DSM point of view, there are structural disparities in terms of the digital development of Romania.
La 10 de ani de la aderarea la UE, România nu are ȋncă ministerele conectate între ele printr-un sistem informatic unitar.
For Romania, the digital convergence should be a tool for boosting productivity and fostering economic and social growth.
Decalajele digitale pe care le are România sunt cel mai clar demonstrate prin indicatorul DESI.
Only later, upon a higher level of integration, successful alignment to DSM may arise.
Situarea României pe locul 28 în clasament ridică probleme de fond.
Reforms are needed at both EU and national level.
În perspectiva PUD, trebuie menționat impactul decalajului digital, respectiv a unor deficiențe de structură.
The idea of ​​creating a EU digital single market for the free movement of goods, people, services, capital and data brings numerous opportunities for Romania.
Pentru România, convergența digitală trebuie să însemne un instrument de stimulare a productivității și a favorizării creșterii.
The presence of a mobile communications infrastructure consisting of 4 major operators and many others providing Internet services, high speed broadband communications as well as a large number of software developers, gives Romania essential opportunities to integrate in the EU's digital economy.
Piața unică digitală este o provocare imensă pentru România, în contextul în care țările cu cele mai mari piețe B2C de comerț electronic în 2015 și 2016 înregistrează valori în miliarde de dolari americani, cifre care trebuie să dea orientarea economiei românești spre țările cu o mare capacitate de absorbție.
The most significant challenge for Romania is to remain competitive both at European and global levels.
România are în față un front de acțiune deschis, dar trebuie să continue adoptarea și implementarea unor măsuri structurale, pentru a-și facilita accesul la PUD.
On medium and long term, the second most significant challenge for Romania is the recovery of the structural disparities existing between the Romanian digital economy and countries like Estonia, Poland, the Czech Republic or Latvia.
Statele membre au încă reglementări diferite, infrastructura nu este la fel de matură ca în SUA, iar unele state membre ezită să ofere „mână liberă” companiilor mari de tehnologie pentru a înființa centre de servere pe continent.
The challenges for Romania also come from the need to develop solutions to overcome the lack of business association capacity, the lack of marketing strategies and distribution networks in foreign markets, the low level of ICT use in current activities and the lack of modern financing tools, venture capital insurance or to open foreign export subsidiaries.
Provocările pentru România provin şi din nevoia de a dezvolta soluții pentru a înlătura lipsa capacităţii de asociere în afaceri, a asocierilor de companii, lipsa de strategii de marketing și de reţele de distribuţie pe piețele externe, nivelul redus de utilizare a tehnologiei informaţiei în activităţile curente și lipsa unor instrumente de finanţare moderne, asigurare de capital de risc sau pentru a deschide filiale de export în exterior.
Public investments in broadband technologies may have unexpected beneficial consequences.
Investițiile publice în rețelele de bandă largă pot avea consecințe benefice neașteptate.
All public investments shall take into account a strong cooperation with the private sector and must ensure competitive procedures.
Un plan de investiții publice trebuie să aibă ȋn vedere cooperarea cu sectorul privat și trebuie să asigure proceduri competitive.
One of the major objectives of the DSM Strategy is to revise the Telecoms package.
Unul dintre obiectivele Strategiei PUD este revizuirea pachetului privind piața unică a telecomunicațiilor.
Hence, the revisions will contribute to the provision of harmonized rules on net neutrality and network rules.
Revizuirile vor contribui la furnizarea de norme armonizate privind neutralitatea și normele rețelei.
Data traffic on mobile networks will grow strongly, 10 times by 2022, the growth being generated by use of smart devices.
Traficul de date în rețelele mobile va crește de câteva ori până în anul 2022, motorul creșterii fiind reprezentat de telefoanele mobile inteligente.
Favored by new technologies (LTE, 5G), digital audio, video, social media and open data markets will explode in the near feature.
Favorizate de noile tehnologii (LTE, 5G), piețele digitale de creație audio, video, social-media și datele deschise vor exploda cantitativ.
As for the results brought by the Romanian economy integration in the EU since 2007, we acknowledge that these have been rapid and beneficial.
În privința rezultatelor integrării economiei românești în cea europeană începând cu anul 2007 se poate conchide că acestea au fost rapide și benefice.
The progress made over the last years has been achieved under the advantageous influence of the single European market.
Progresele înregistrate în perioada ultimilor șase ani au fost realizate sub influența benefică a pieței unice europene.
Currently, the detailed data on GDP growth shows that industry, trade, communications and ICT are on the top.
În prezent, datele detaliate privind contribuţia la creşterea PIB arată că, pe primele trei locuri se află industria, comerţul, comunicaţiile şi TIC.
As a unique project where internal priorities are correlated with the European ones and sovereignty is voluntarily delegated, one shall bear in mind that DSM will become the underlying mechanism for growth and cohesion within EU in the coming years.
Participarea României la PUD este fundamentată pe datele privind potenţialul economic exprimat prin PIB, comerțul electronic, cel exterior, respectiv valoarea exporturilor intra-UE și extra-UE.
Romania's integration within the DSM is based on data related to the Romania's economic potential expressed through factors like GDP, e-commerce, foreign trade, intra-EU and extra-EU exports.
Datele statistice naționale indică faptul că ponderea exportului și importului intra-european pentru România este de 2-3 ori mai mare decât cel cu restul lumii, ceea ce conferă o prioritate și justificare a participării la piața unică digitală.
The stats indicate that the share of intra-EU imports and exports for Romania is 2-3 times higher compared to the extra-EU, which gives priority and justification to Romania's broad integration with the DSM.
PUD apelează în funcționalitatea sa la infrastructura de livrare și transport al bunurilor, dar acestea nu sunt susținute corespunzător și de strategii de dezvoltare.
The primary objective of this study is not to exhaustively identify all the possible scenarios, but those that are most likely and plausible.
Obiectivul principal al acestui studiu nu a fost acela de identificare a tuturor scenariilor posibile, ci numai a celor care sunt plauzibile.
Regarding the European DSM, from the very beginning it can be estimated that its medium and long-term evolution may vary from case to case, depending on either a strongly integrated EU and DSM or viceversa.
Revenind la piața unică digitală, se poate estima că evoluția sa pe termen mediu și lung poate diferi în condițiile unei piețe unice digitale europene puternic integrată economic, financiar și legislativ sau a unei PUD mai puțin integrate.
The scenarios focus on structuring the early warning about the future of DSM and Romania's digital economy, even if there is a chance DSM will not necessarily follow one of the two identified scenarios.
În mod evident, elaborarea scenariilor are rolul de a structura avertizarea timpurie în ceea ce privește viitorul PUD și nu presupune că PUD se va situa neapărat într-unul dintre cele două scenarii identificate.
We have drafted the scenarios bearing in mind that DSM is going to consolidate Romania's digital economy in any of the identified scenarios.
Premisele elaborării scenariilor s-au axat pe ideea că participarea la PUD contribuie net la consolidarea economiei digitale a României.
To the moment, there is no net gainful or disadvantageous identifiable scenario for Romania, especially given that Romania has only limited resources to decisively influence the dynamics of the DSM in the coming years.
La momentul actual, nu se poate vorbi despre un scenariu net avantajos, respectiv dezavantajos pentru România, mai ales în condițiile în care România, din poziția actuală, are resurse limitate de a influența determinant dinamica PUD în următorii ani.
The accelerated recovery of the existing disparities compared to European averages is an ambitious and desirable goal, but still very unlikely, as it requires structural great effort.
Recuperarea accelerată a decalajelor față de mediile europene este un obiectiv ambițios și dezirabil, dar foarte puțin probabil în cazul României pentru că necesită un efort deosebit.
On the other hand, by wisely acting, Romania can improve its own indicators of digital economy and society and therefore contribute in a credible way to the transformation of the EU's single digital market into the largest single digital market that exists globally.
Acționând inteligent, România trebuie mai întâi să-și îmbunătățească propriii indicatori ai economiei și societății digitale, pentru ca mai apoi să poată contribui credibil la transformarea pieței unice digitale a UE în cea mai mare piață digitală existentă la nivel global.
The first scenario draws attention over Romania's participation in a strong consolidated digital single market.
Acest scenariu merită luat în considerare deoarece atrage atenția asupra riscurilor în care România poate pierde semnificativ din lipsa de competitivitate, nefiind un stat cu o economie digitală consolidată.
New regulations (see GDPR) may hold pressure on our digital economy and thus new barriers to DSM integration may arise.
De asemenea, pot fi adoptate noi reglementări de tipul General Data Protection Regulation (GDPR) care vor pune presiune pe economia digitală și apar noi bariere în calea participării la PUD.
A strongly consolidated DSM contains no national barriers for the EC's initiatives related the digital single market.
Prin conceptul de piață unică digitală puternic consolidată se subînțelege eliminarea barierelor naționale din sfera inițiativelor Comisiei Europene pentru realizarea pieței unice digitale.
Given the fact that DSM may swiftly head for strong medium-term consolidation, Romania will likely follow an even more slow-paced recovery in terms of its existing digital economy and society disparities.
În condițiile în care PUD va tinde către o consolidare puternică pe termen mediu, recuperarea substanțială a decalajelor existente, astfel încât economia digitală a România să se situeze, de pildă, în mediile europene, devine un obiectiv foarte puțin fezabil pe termen mediu.
Therefore, Romania should focus primarily on attracting a high level of European funding for the development of its digital infrastructure and high-speed communications, expanding digital public services, supporting private sector's access to new technologies, stimulating creative industries, research and innovation, educating human capital, preventing braindrain and associated phenomena, and only later on focus on legislative integration with the DSM.
În aceste condiții, preocupările României vor trebui să se axeze, în primul rând, pe atragerea unui nivel ridicat de finanțare europeană pentru dezvoltarea infrastructurii digitale și a comunicațiilor de mare viteză, extinderea serviciilor publice digitale, sprijinirea producătorilor pentru retehnologizare, stimularea industriilor creative, a cercetării și inovării, educației, descurajarea migrației talentelor și a fenomenelor asociate, respectiv uniformizarea legislativă.
Consequently, Romania shall pay particular attention to creative industries and ease the access of SMEs to digital technologies, thus becoming a net exporter of digital goods and services.
Prin urmare, România va trebui să acorde o atenție deosebită extinderii industriilor creative și îmbunătățirii accesului întreprinderilor mici și mijlocii la tehnologii digitale, astfel încât să devină un exportator net de bunuri și servicii digitale.
Even though Romania's digital economy is still weak, there are significant risks in terms of competitiveness and growth of the digital economy.
Chiar dacă România are o economie digitală care nu a trecut în faza de maturizare, există riscuri semnificative în materie de competitivitate și dezvoltare a economiei digitale.
According to this scenario, protectionism may become a topic embraced by several member states which are still reluctant towards any supranational intervention in the field of digital affairs.
În sensul acestui scenariu, a aminti de prudență sau protecționism ca subiect discutat în mediul economic internațional se subînțelege un nivel semnificativ de intervenție a autorităților naționale în economia digitală, în detrimentul instituțiilor europene.
For example, some member states are likely to show a reserved attitude towards the interfering with their “data economy”, while the private sector from these countries may prove reluctant to make major cross-border digital investments.
Prin urmare, este posibil ca unele dintre statele membre să manifeste o atitudine reticentă față de investiții majore transfrontaliere în domeniul digital.
Therefore, Romania will have to accelerate its investment attractiveness, provide predictability, support domestic creative industries, research, development and innovation and safeguard the domestic skilled workforce.
Din acest punct de vedere, România va trebui să-și întărească accelerat atractivitatea investițională pe piața europeană, să ofere predictibilitate, să susțină industriile creative, cercetarea, dezvoltarea și inovarea pe plan local, respectiv dezvoltarea capitalului uman.
On the medium term, under the auspices of this scenario, DSM becomes a rather fragmented single market with multiple levels and intensities of integration (i.e. less integrated), being more of a digital free trade market than a veritable single unique.
Pe termen mediu, PUD ar deveni o piață unică mai degrabă fragmentată legislativ, cu mai multe niveluri și intensități de integrare a statelor membre (adică mai puțin integrată), fiind mai mult o piață digitală de liber schimb, decât o piață unică veritabilă.
That way, Romania risks losing even more of its competitiveness within the EU, but might increase its attractiveness as a consumer market and outsourcing destination.
România, sub auspiciile acestui scenariu, neavând o economie digitală consolidată, ar putea pierde și mai mult din competitivitatea sa pe plan european, dar ar crește atractivitatea sa ca piață de consum și outsourcing.
The need for cyber security and peaceful exploitation of data will be increased, to the detriment of free movement and deregulated data exploitation.
Îngreunarea participării la PUD poate să apară prin adaptarea legislației europene la drepturile de autor și la protecția datelor personale.
There are also risks associated strictly with cyber security that pose functional problems in terms of the consistency and security of the digital support services.
De asemenea, există riscuri asociate securităţii cibernetice care pun probleme funcționale, de consistență și siguranță a serviciilor informatice suport asupra datelor transferate.
The geographic position, the weak infrastructure and the connectivity shortages in relation to the center of the European continent may generate some constraints for Romania in terms of DSM, but may provide opportunities in relation to other global markets where Romania may act as an East-West interconnector.
Poziția geografică, deficiențele de infrastructură și conexiune cu centrul continentului pot genera pentru România unele constrângeri în participarea la PUD, dar trebuie avută în vedere și deschiderea către alte piețe la nivel global, sau ca nod de interconectare est-vest.
In summary, we recommended seven policy actions to improve the Romania's DSM participation:
Studiul, prin scenariile prezentate, oferă recomandări pentru îmbunătățirea gradului de convergență digitală și pentru participarea la piața unică digitală a UE:
1. ICT infrastructure (communications and digital services), recognized as the engine of economic and social development;
infrastructura TIC (comunicațiile și serviciile digitale) recunoscută ca fiind cel mai puternic factor de creștere economică și dezvoltare, motor al dezvoltării economico-sociale;
2. The legal and regulatory framework in adjacent areas, ICT laws;
cadrul legal și cel de reglementare în domeniile adiacente, legi privind domeniul TIC;
3. The “e-commerce” strategy as a key factor in the DSM;
strategia ”e-commerce” ca factor cheie în PUD;
4. Electronic payment solutions to support the functioning of the DSM;
soluții de plată electronică ca suport al mecanismelor de funcționare al PUD;
5. Logistics and infrastructure of trade and transport, regulations and costs;
logistică și infrastructură de comerț și transport, reglementări și costuri;
6. Access to finance for small firms, SMEs, for those present on digital markets;
accesul la finanțare pentru firmele mici, IMM-uri, pentru cei prezenți pe piețele digitale;
7. Develop ICT skills for individuals and businesses.
dezvoltarea competențelor și a deprinderilor TIC pentru persoane și firme.
With more than 15 years of experience in macro/ CGE models, Input-Output (I-O) Analysis, he was short-term consultant, in 2014 for the World Bank, RAS - Climate Change Program for Romania, and was responsible for the I-O Block in the Macro-model Dobrescu at National Commission of Prognosis.
De asemenea, cu peste 15 ani de experiență în modelare macroeconomică / CGE, analiza I-O, a fost consultant pe termen scurt, în proiectul RAS 2014 al Băncii Mondiale - Schimbări Climatice pentru România și responsabil bloc I-O în Macromodel Dobrescu la Comisia Națională din Prognoză.
Angela Ioniță is the Scientific Director of the Research Institute for Artificial Intelligence “Mihai Drăgănescu” within the Romanian Academy.
Angela Ioniță este directorul științific al Institutului de Cercetări pentru Inteligență Artificială ”Mihai Drăgănescu” din Academia Română.
She graduated the Faculty of Mathematics-Informatics and has a broad experience in informatics and R&D.
Absolventă a Facultății de Matematică-Informatică, are o vastă experiență în cercetare și dezvoltare în informatică.
Her expertise is related to GI/GIS management, SDSS, semantic models in Geospatial Knowledge Engineering, GeoData Semantics and Interoperability, techniques and algorithms for image processing and geographic knowledge discovery, e-Education and training.
Expertiza sa se încadrează în aria tematică a managementului GI / GIS, SDSS, modelelor semantice în ingineria cunoștințelor geospațiale, al semanticii și al interoperabilității GeoData, tehnicilor și algoritmilor pentru prelucrarea imaginilor și descoperirea cunoștințelor geografice, e-Educației și formării.
As an expert, she has been involved in several projects where she coined strategic insights for the Development of Information Society and R&D, being also responsible for elaborating „The Romania's Development Strategy for the Next 20 Years, Interdisciplinary Program - IT Safety - cyber protection, intellectual property protection within projects and electronic publishing” within the Romanian Academy.
De-a lungul carierei, a fost implicată în calitate de expert într-o serie de proiecte dedicate elaborării punctelor de vedere strategice pentru Dezvoltarea Societății Informaționale și Cercetare & Dezvoltare, fiind inclusiv responsabilă pentru proiectul Academiei Române privind „Strategia de dezvoltare a României în următorii 20 de ani, Programul Interdisciplinar - Siguranța informatică - protecția cibernetică, protecția proprietății intelectuale în proiecte și publicarea electronică”.
Ionel Nițu has extended expertise in intelligence.
Ionel Nițu are o experiență extinsă în intelligence.
Between 1996 - 2012 he was active duty officer within the Romanian Intelligence Service (SRI), head of the General Directorate of Analysis, while between 2008 - 2012 was also Visiting Expert at University of Bucharest, Faculty of Sociology and Social Work.
Între 1996 și 2012 a fost ofițer la Serviciul Român de Informații (SRI) și șef al Direcției Generale de Analiză între 2008 și 2012, fiind și expert invitat la Universitatea București, Facultatea de Sociologie și Asistență Socială.
Since 2011, he is lecturer at “Mihai Viteazul” National Intelligence Academy, and since 2014 he is Associated Professor at Babeș-Bolyai University.
Din 2011 este lector universitar la Academia Națională de Informații “Mihai Viteazul” și din 2014 este profesor asociat la Universitatea Babeș-Bolyai.
In the NGO field, Ionel Niţu is president of New Strategy Center since 2015.
În zona neguvernamentală, este președinte al New Strategy Center din 2015.
He holds a Ph.D. degree in Military Science and Intelligence (2009 - 2012), a Master's Degree in Security and Defense (2001 - 2002) and a bachelor degree in Psycho-sociology following the graduation of the “Mihai Viteazul” National Intelligence Academy (1992 - 1996).
Are un doctorat în Științe Militare și Informații (2009-2012), un master în Securitate și Apărare (2001-2002) și o licență în psiho-sociologie la Academia Națională de Informații “Mihai Viteazul” (1992-1996).
He is a well-known author on intelligence analysis, the most important study coordinated being „Ars Analytica”.
Este cunoscut ca autor de studii și cărți în domeniul analizei de intelligence, cel mai important volum coordonat fiind “Ars Analytica”.
He was twice decorated by the President of Romania.
A fost decorat de două ori de Președintele României.
Iulian-Florentin Popa is an intelligence analyst, PhD in International Relations and European Studies.
Iulian-Florentin Popa este analist de informații, doctor în relații internaționale și studii europene.
Since 2016 he is Associate Professor within the Babeș-Bolyai University, Cluj-Napoca, where he teaches disciplines related to cyber security for the undergraduate and graduate programs.
Din anul 2016 este cadru didactic asociat al Universității Babeș-Bolyai din Cluj-Napoca, în cadrul căreia predă discipline asociate domeniului securității cibernetice la programele de licență și master.
His academic activities cover digital governance, information technology and cyber security.
Preocupările sale academice se înscriu în aria tematică a guvernanței digitale, tehnologiei informației și securității cibernetice.
He was part of the team of experts of the Romanian Academy in charge for elaborating ”The Romania's Development Strategy for the Next 20 Years” in the field of cyber security.
A făcut parte din echipa de experți a Academiei Române pentru elaborarea „Strategiei de dezvoltare a României pentru următorii 20 de ani” în domeniul siguranței informatice.
He is a former scholar and graduate of the International Institute for Political and Economic Studies (IIPES).
A fost bursier și absolvent al Institutului Internațional pentru Studii Politice și Economice (IIPES).
Current challenges in the field of cybersecurity - the impact and Romania's contribution to the field
Provocări actuale în domeniul securității cibernetice - impact și contribuția României în domeniu
Ioan-Cosmin Mihai (coordinator)
Ioan-Cosmin Mihai (coordonator)