natgillin/translations-raw huggingface dataset:
His most recent book was published by Oxford University Press and deals with the local adaptation and crisis resilience of global economic paradigms in Spain and Romania.
Cea mai recentă carte a sa a fost publicată în cadrul Oxford University Press și abordează adaptarea locală și reziliența la criză a paradigmelor economice globale în Spania și România.
Dr. Ban also co-edited special issues on the IMF, the BRICS and shadow banking for leading journals such as Review of International Political Economy and Governance.
Dr. Ban a co-editat numere speciale cu privire la FMI, BRICS și sistemul bancar paralel (shadow banking) pentru jurnale de top precum Review of International Political Economy și Governance.
At Boston University he also serves as the co-director of the Global Economic Governance Initiative.
În cadrul Universității din Boston îndeplinește, de asemenea, funcția de co-director al Inițiativei privind guvernanța economică mondială.
Alexandra-Maria Popescu is a graduate of the Faculty of Political Science of the University of Bucharest (BA and MA).
Alexandra-Maria Popescu este absolventă a Facultății de Științe Politice, Universitatea din București (licență și master).
Alexandra focused her studies on subjects such as The Social Identity of Ethnic Minorities in Bucharest and The rise of far right in Hungary and in the United Kingdom.
Alexandra a aprofundat în cadrul cercetărilor ei subiecte precum Identitatea Socială a Minorităților Etnice din București, precum și Ascensiunea dreptei extreme în Ungaria și în Marea Britanie.
Over time, she has collaborated with NGOs such as Freedom House Romania and Romanian Academic Society.
În decursul timpului, a colaborat cu ONG-uri precum Freedom House România și Societatea Academică din România.
Cristian Niță (coordinator)
Cristian Niță (coordonator)
Alexandra Maria Popescu
Alexandra Popescu
This study aims to provide an analysis of the relationship between the Strategic Partnership linking Romania and the United States and the Transatlantic Trade and Investment Partnership (TTIP), a large scale free-trade agreement which is currently being negotiated between the USA and the European Union.
Studiul de față își propune analizarea relației dintre Parteneriatul Strategic pe care România îl are cu Statele Unite ale Americii și Parteneriatul Transatlantic pentru Comerţ şi Investiţii (TTIP), un acord comercial de mare amploare aflat în curs de negociere între SUA și Comisia Europeană.
The study's conclusions are drawn after accounting for a wide series of variables pertaining to the international political and economic environment.
Pentru a explora această relație, studiul utilizează metoda analizei de scenarii, introducând în ecuație o serie de variabile legate de mediul politic și economic internațional.
The paper takes into account three scenarios and shows how the Romanian-US Strategic Partnership and the Transatlantic Trade and Investment Partnership reinforce each other as two extremely useful instruments for the pursuit of Romania's strategic interests.
Având în vedere diversele evoluții posibile ale variabilelor politice, studiul propune trei scenarii și arată modul în care Parteneriatul Strategic România-SUA și TTIP se potențează reciproc și constituie două instrumente extrem de utile pentru urmărirea intereselor strategice ale României.
Firstly, the study aims to trace back the history of the Strategic Partnership between Romania and the United States, as well as to analyze it through the lenses of foreign policy and international relations theories.
În primul rând, studiul vizează trasarea istoriei Parteneriatului Strategic dintre România și Statele Unite, precum și analizarea acestuia prin prisma politicii externe și de securitate a României.
The Strategic Partnership between Romania and the United States represents a foreign policy direction, agreed by both states, which establishes privileged relations and a close cooperation in the military, economic and political fields.
Parteneriatul Strategic dintre România și Statele Unite reprezintă o direcție de politică externă, asumată de ambele state, care urmăreşte stabilirea unor relații privilegiate și cooperarea strânsă în domeniile militar, economic și politic.
The project goes through all these elements, starting with the beginning of the Partnership after the initial failure of Romania's bid to join NATO in 1997.
Proiectul vizează analiza distinctă a acestor elemente, începând cu lansarea Parteneriatului, în 1997, după eșecul inițial al integrării României în Organizaţia Tratatului Atlanticului de Nord (NATO).
The main milestones of the partnership are the agreements to station American troops on Romanian territory, the treaty regarding the hosting of antimissile defense components by Romania and the Joint Declaration on Strategic Partnership for the 21st Century.
Principalele repere ale Parteneriatului Strategic sunt considerate acordurile militare ce prevăd staționarea forțelor SUA pe teritoriul României, tratatul care stabilește instalarea unor componente ale scutului antirachetă precum și Declaraţia Comună privind Parteneriatul Strategic pentru Secolul XXI.
If during the first period the Romanian-US cooperation is not constant and relies particularly on the geopolitical needs of the United States, the reset of the Partnership in 2011 was driven by an interest in Washington to develop antiballistic missile capabilities.
Dacă în prima perioadă cooperarea România-SUA a fost sporadică și punctată de imperativele geopolitice ale Statelor Unite, revitalizarea Parteneriatului Strategic România-SUA a avut loc odată cu apariția unui interes din partea Washingtonului pentru dezvoltarea unor capabilități de apărare împotriva rachetelor balistice.
Thus, starting with 2009, the American administration began an ample process to develop these capabilities, which led to the signing, in 2011 in Washington, of the “Joint Declaration on Strategic Partnership for the 21st Century”, as well as the treaty establishing the Deveselu military base.
Astfel, începând cu anul 2009, administrația americană a declanșat un amplu proces de creare a unor astfel de capabilități, context în care se semnează în 2011 la Washington „Declaraţia Comună privind Parteneriatul Strategic pentru Secolul XXI” și Tratatul privind amplasarea bazei antirachetă de la Deveselu.
Historically, the institutionalization of this special relationship is relevant considering that political and economic relations between the two states are relatively new and were developed only after the emergence of the Romanian modern state.
Din punct de vedere istoric, instituționalizarea acestui tip de relație specială este relevantă în contextul în care raporturile politice sau economice dintre cele două state sunt relativ noi și au fost dezvoltate după apariţia statului român modern.
Unlike relations with some Western European countries, which were developed during the Middle Ages, those between Romania and the United States were delayed, among others, by the geographic distance.
Spre deosebire de relațiile dezvoltate mai timpuriu cu state din Europa Occidentală, cele cu SUA au fost dezavantajate inclusiv de distanţa geografică.
Considering the turbulent history of Eastern and Central Europe, the Partnership aims to change the paradigm of “allies without alliance”, an expression of geopolitical realities at the end of the interwar period, when two totalitarian powers, Germany and the Soviet Union, broke the collective security system put in place by the League of Nations in the aftermath of the First World War.
La o scară mai largă, Parteneriatul Strategic are, pe termen mediu și lung, rolul de a schimba, pentru România, paradigma „aliaților fără alianță”, expresie a realităților geopolitice de la sfârșitul perioadei interbelice, respectiv momentul în care două state cu regimuri totalitare, Germania și URSS, au anulat principiile instituționalizate la sfârșitul Primului Război Mondial în Europa prin înfiinţarea Ligii Naţiunilor.
Moreover, the project employs several lenses through which it analyzes the Strategic Partnership, perceiving it as a foreign policy instrument through which Romania seeks supplementary security guarantees.
Pe parcursul lucrării, autorii analizează Parteneriatul Strategic prin diverse lentile, conturându-l ca un instrument de politică externă prin care România caută garanții suplimentare de securitate.
Alternatively, from a legal point of view, the Partnership is a non-binding statement, exclusively formalized through common statements and a common implementation committee.
Din punct de vedere juridic, Parteneriatul este un document de intenții, formalizat exclusiv prin declarații comune și printr-o comisie comună însărcinată cu implementarea sa.
In the greater framework of Romania's foreign policy, the Partnership with the United States is part of a series of special relations which Romania has with several states.
Din punct de vedere al politicii externe românești, Ministerul Afacerilor Externe a stabilit o categorie specială de state cu care România are „parteneriate strategice și relații speciale”.
Furthermore, according to the realist theory of international relations, the idea of a strategic partnership is an ad-hoc instrument through which smaller states, with obvious limitations regarding their power resources (territory, population or military capabilities), aim to ensure their security through bandwagoning, rather than balancing.
Aplicând o grilă a relațiilor internaționale și utilizând paradigma realistă, ideea de parteneriat strategic reprezintă un instrument ad-hoc de politică externă prin care un stat mic, limitat din punct de vedere al resurselor de putere (teritoriu, populație, capabilități militare) caută să își asigure securitatea printr-un comportament de tip bandwagoning (aliniere) mai degrabă decât prin balansare.
Another section of the project addresses the concept of a strategic partnership and employs the criteria suggested by Iulian Chifu to question the usefulness of such a category for describing the Romanian-US relationship.
O altă secțiune a proiectului problematizează termenul de parteneriat strategic și utilizează criteriile propuse de Iulian Chifu pentru verificarea încadrării relației România-SUA în această categorie.
Under this working group, several other subgroups were formed, each of them assigned to a specific area such as the visa question, economic problems or energy security.
Sub coordonarea acestui grup de lucru au fost înființate mai multe subgrupuri, fiecăruia dintre ele fiindu-i alocată o anumită problematică cum ar fi regimul vizelor, probleme economice sau securitatea energetică.
This working group met five times until now, most recently in 2016.
Acest grup de lucru a avut până acum cinci reuniuni, cea mai recentă având loc în 2016.
The following chapter explores the possible developments of the Strategic Partnership, as mentioned in the statements of high-ranking Romanian officials.
Următoarea secțiune explorează tendințele de evoluție ale Parteneriatului Strategic, așa cum sunt prezentate de către înalții decidenți ai statului român.
According to those stated by several officials, one can say that, in the future, the Strategic Partnership between Romania and the United States will focus on bilateral cooperation through the increase of the number of American commercial delegations in Romania, through the intensification of commercial exchanges and through the reduction of customs taxes and the elimination of non-tariff barriers.
Conform celor afirmate în mai multe rânduri de aceştia, s-ar putea concluziona că, în viitor, Parteneriatul Strategic dintre Statele Unite și România se va concentra și asupra dimensiunii economice a relației bilaterale, prin creșterea numărului de delegații comerciale americane în România și intensificarea schimburilor comerciale dintre cele două părți, dar şi prin reducerea taxelor vamale și ridicarea barierelor netarifare.
Moreover, one must observe the support granted by the American embassy to Romanian entrepreneurs especially in IT&C, education and ecological tourism, all contributing to a high degree to the strengthening of the strategic partnership between the two states.
De asemenea, trebuie subliniat faptul că, în acest domeniu, se remarcă sprijinul pe care Ambasada Statelor Unite ale Americii îl acordă antreprenorilor români din domeniile IT, educație și turism ecologic, aspect care contribuie în mod considerabil la întărirea parteneriatului strategic dintre cele două țări.
One can thus claim that the economic dimension represents an important point on the common agenda of both states, and that both Romania and the US put considerable efforts in intensifying commercial exchanges and the promotion of each other's economic potential, with the aim of encouraging foreign direct investments.
Se poate spune, așadar, că dimensiunea economică reprezintă un punct important pe agenda comună a celor două state, atât România, cât și Statele Unite depunând eforturi pentru intensificarea schimburilor comerciale și promovarea potențialului economic, în vederea încurajării investițiilor străine directe.
Moreover, according to predictions, the Strategic Partnership will expand on education and research, as both parties have expressed intentions to intensify student and researcher exchange.
De asemenea, conform previziunilor, Parteneriatul Strategic se va extinde și asupra domeniului educațional și cel al cercetării, existând la nivelul actual intenții din partea ambelor părți de intensificare a programelor de schimb de studenți și cercetători din diferite domenii de activitate.
This would contribute to the development of education and research cooperation, while also leading to technological innovation.
Acest lucru ar reprezenta, în același timp, o oportunitate de cooperare în domenii de nișă, care să conducă la inovații tehnologice.
The second part of the study undertakes an analysis of the pros and cons of the projected conclusion of the TTIP by the European Union.
Cea de-a doua parte a proiectului se axează pe analiza avantajelor și dezavantajelor semnării Parteneriatului Transatlantic pentru Comerț și Investiții de către Uniunea Europeană.
The TTIP represents the most comprehensive and large free-trade agreement currently under negotiations.
TTIP reprezintă cel mai amplu acord de liber schimb aflat actualmente în discuții la nivel global.
The study relies on the currently known form of the agreement, according to public documents released by the European Commission at the time when the present study was written.
Studiul prezintă forma actuală a acordului așa cum aceasta reiese din informațiile care erau disponibile în mod public la momentul redactării materialului.
If adopted, the agreement will represent the general framework for trade liberalization between the countries of the European Union and the United States of America, the two largest global economies, amounting together around 50% of the global GDP and about 30% of global trade in goods and 42% of global trade in services.
În cazul adoptării, acordul va oferi cadrul general de liberalizare a comerțului între statele membre ale Uniunii Europene și Statele Unite ale Americii, reprezentând cele mai mari economii ale sistemului economic contemporan, totalizând împreună circa 50% din PIB-ul global, circa 30% din comerțul cu bunuri și 42% din comerțul cu servicii.
Negotiations on the agreements began in July 2013, after the approval of the negotiation mandate of the European Commission, and the fourteenth round of negotiations was concluded in Bruxelles in July 2016.
Negocierile pentru acord au fost inițiate în iulie 2013, după aprobarea mandatului de negociere al Comisiei Europene în martie același an, iar în iulie 2016 a fost încheiată la Bruxelles cea de-a paisprezecea rundă de negocieri asupra acordului.
The TTIP, as currently being negotiated, will be divided into three large parts, comprising up to 30 distinct chapters.
Acordul TTIP, așa cum se prefigurează în prezent, va fi împărțit în trei mari părți care vor cuprinde până la 30 de capitole distincte.
The three large categories are, according to publically available Commission documents: market access, regulatory cooperation and rules.
Aceste părţi sunt: accesul pe piețe, cooperarea în domeniul reglementării și reguli.
The first focuses on the elimination of tariff-based barriers to trade, both concerning the trade in goods (through scrapping trade tariffs) and trade in services, including services acquired by public entities.
Primul capitol se concentrează pe ridicarea barierelor în calea comerțului între cele două blocuri, atât în ceea ce privește comerțul cu bunuri (prin eliminarea barierelor tarifare), cât și în ceea ce privește cel cu servicii, inclusiv în cazul serviciilor achiziționate de entități publice.
The second part is dedicated to cooperation for regulation, focusing on the lifting of current non-tariff bariers (different forms of regulation of different sectors, which make the sale of some products produced in one of the two parties impossible) and on the establishment of common standards in the future.
A doua parte privește cooperarea în domeniul reglementării, concentrându-se pe eliminarea barierelor netarifare actuale (forme diferite de reglementare a diverselor sectoare, care fac imposibilă sau extrem de dificilă comercializarea unor produse fabricate dintr-un bloc în celălalt) și pe stabilirea de standarde comune în viitor.
The third part, on rules, concerns the sustainable development, especially when it comes to labour standards and the environment, energy, customs cooperation, investment, the settling of disputes between states and investors and intellectual property or geographical indications.
Penultima parte, privind regulile, se axează pe dezvoltarea sustenabilă (înțeleasă ca stabilirea unor standarde în ceea ce privește munca și mediul înconjurător, energie, cooperare în domeniul vamal, investiții, rezolvarea disputelor între state și investitori și proprietate intelectuală/indicații geografice).
The last part is technical and relates to institutional aspects, which relate to the way in which the agreement would be applied and how the two parties would coordinate.
Există și o ultimă parte tehnică, ce include aspecte instituționale care fac referire la modul de aplicare a acordului și de coordonare a celor două părți.
Later on, the project scrutinizes some of the more controversial aspects of the draft TTIP, focusing on the divergent positions of the negotiating parties.
Apoi, studiul prezintă aspectele mai controversate ale TTIP, arătând pozițiile divergente ale actorilor relevanți în negociere.
One of the most important controversies in TTIP concerns sanitary and phytosanitary measures which explicitly include genetically modified organisms.
Una dintre cele mai importante controverse în ceea ce privește forma pe care o va lua acordul se referă la măsurile sanitare și fitosanitare, care includ explicit organismele modificate genetic.
Thus, a number of EU Member States, especially France, as well as non-governmental organizations oppose the possible introduction of large-scale cultivation of GMOs in Europe, while the United States supports this position.
Astfel, o mare parte din țările Uniunii Europene, în special Franța, precum și organizații neguvernamentale internaționale, se opun posibilității de a introduce la scară largă organisme modificate genetic pe piața europeană, pe când SUA ar dori ca acest lucru să devină posibil.
The two parties differ strongly on their approach to GMOs.
Cele două părți diferă extrem de mult în ceea ce privește abordarea organismelor modificate genetic.
The United States argue that the evaluation of a product must be done according to “scientific bases” and sees GMOs as a way to “feed an increasing population”, while the European Union, in general, and France, in particular, employ the precautionary principle with regard to environmental protection.
Statele Unite ale Americii consideră că evaluarea oricărui produs ce urmează să fie cultivat sau vândut pe piață trebuie să fie „făcută pe baze științifice” și consideră organismele modificate genetic ca un „mod de a hrăni o populație în creștere”, pe când Uniunea Europeană, în general, și Franța, în special, utilizează principiul precauției în domeniul mediului.
Another controversial aspect of TTIP is the opening of the market for services and government tenders.
Un alt aspect controversat al acordului TTIP este deschiderea pieței serviciilor și achizițiilor publice făcute de guverne.
Thus, there is a fear expressed by the civil society that TTIP will force governments to allow free access of American firms on the European medical market, through the deregulation of public services.
Astfel, există o temere din partea societății civile că TTIP va obliga guvernele europene să permită liberul acces al firmelor americane pe piața medicală prin dereglementarea serviciilor publice.
The most contested aspects of TTIP are the geographical indications and the way to settle disputes between states and foreign investors.
Cele mai dezbătute aspecte ale TTIP sunt indicațiile geografice și modul de rezolvare a disputelor între state și investitorii străini.
These can emerge when a state adopts new regulations which could disadvantage an investor or when the state refuses to act on a guarantee offered to an investor.
Acestea pot apărea atunci când statul introduce noi reglementări care dezavantajează un investitor sau atunci când statul refuză să acționeze pe baza unei garanții oferite unui investitor.
The main feature of the second part of the project is a cost-benefit analysis of the impact of the TTIP on Romania, which evaluates both the macroeconomic impact as well as that of potentially different solutions to the controversial aspects of the agreement.
Cheia de boltă a celei de-a doua părți o reprezintă analiza cost-beneficiu a impactului TTIP pentru România, fiind evaluat atât impactul macroeconomic, cât și cel al diferitelor potențiale soluții la aspectele controversate ale tratatului.
Moreover, this section includes an evaluation of the arguments for and against TTIP, as they come out of various studies and press articles.
De asemenea, această secțiune cuprinde o evaluare a argumentelor pentru și împotriva semnării TTIP, așa cum acestea reies din studii și articole de presă.
The topics analyzed are: the effects of the TTIP on Romania's GDP, TTIP's effects on the labor market, the impact of reducing non-tariff barriers on the environment and the ISDS controversy.
Temele suprinse de analizele consultate sunt: efectele TTIP asupra PIB-ului, efectele asupra pieței muncii, impactul reducerii barierelor netarifare asupra mediului înconjurător, modul de soluționare a disputelor dintre investitorii străini și state.
The possible impact of TTIP on Romania has been best presented by the chief-economist of the DG Trade, Lucian Cernat, who said that “a TTIP agreement that has been excellently negotiated by the European Commission will be completely useless for Romania if the country will not be ready for it”.
Posibilul impact al TTIP asupra României a fost cel mai bine rezumat de către economistul-șef al al DG Trade, Lucian Cernat, care a afirmat că „Un acord TTIP excelent negociat de CE va fi complet inutil pentru Romania, dacă ţara nu este pregătită pentru el”.
His statement is based on a study, which he himself conducted, that basically shows that the Romanian economy is not developed on the same pattern as other European economies, being mainly focused on the intra-EU export and on many foreign companies.
Afirmația se bazează pe un alt studiu, realizat de Lucian Cernat care arată că, în esență, economia României nu este dezvoltată pe același tipar precum cele europene, fiind axată mai ales către exportul intra-UE și bazată pe foarte multe firme străine.
Thus, according to various macroeconomic studies, we can expect an increase between 0.25 and 0.3% of the annual Romanian GDP, if an ambitious TTIP is adopted.
Astfel, conform diverselor studii macroeconomice, se prefigurează, în cazul adoptării unui TTIP ambițios, o creștere între 0,25 și 0,3% a PIB-ului anual al României.