natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Other development directions in the services sector concern the focus on the collaborative economy and on the role of digital platforms for both the promotion of services and industry, the transformation of the digital sector into a factor of economic growth, and the integration of the circular economy principles at each stage of the production chain.
Alte direcții de dezvoltare în sectorul serviciilor privesc orientarea spre economia colaborativă și creșterea rolului platformelor digitale atât pentru promovarea serviciilor, cât și a industriei, transformarea sectorului digital în factor de creștere economică, integrarea principiului de economie circulară în fiecare etapă a lanțului de producție.
Although Romania has made efforts to meet these requirements, progress is limited by a series of vulnerabilities or by a more pronounced pace of implementation of the necessary measures at EU level.
Deși România a depus eforturi pentru a se alinia acestor cerințe, progresul este limitat de o serie de vulnerabilități sau de un ritm mai accentuat al implementării măsurilor necesare la nivelul UE.
We continue to be on the last place among the Member States in terms of digitization, which affects the possibility of recovering the development gap with the rest of the EU.
Continuăm să ne situăm pe ultimul loc în rândul statelor membre în ceea ce privește digitalizarea, ceea ce afectează posibilitatea recuperării decalajului de dezvoltare față de restul statelor membre ale UE, conform Eurostat.
The fifth chapter focuses on the evolution and absorption of European funds, by analyzing the situation of the amounts allocated for Romania in the period 2007-2013 and of the main changes in the 2014-2020 multiannual financial framework in terms of distributed amounts and operational programs launched.
Capitolul al cincilea se concentrează asupra evoluției și absorbției fondurilor europene, prin analiza situației sumelor alocate României în perioada 2007 - 2013, a principalelor schimbări aduse de cadrul financiar multianual 2014 - 2020 în ceea ce privește sumele distribuite și programele operaționale lansate.
Last but not least, the chapter analyzes the benefits of European funds in Romania, given that the EU does not only provide funds, but is directly involved in the spending process.
Nu în ultimul rând, capitolul analizează beneficiile fondurilor europene în România, având în vedere că UE nu este doar distribuitor, ci se implică direct în modul în care ar trebui cheltuite fondurile.
One of the main emphasis of the chapter is on the quality of Romania as a net beneficiary of European funds, given that the volume of funds allocated from the EU budget is higher than the contributions to the Community budget from the year of accession until present.
Una dintre principalele sublinieri ale capitolului ține de calitatea României de beneficiar net de fonduri europene, întrucât volumul fondurilor atrase de la bugetul UE este mai mare decât contribuțiile la bugetul comunitar din anul aderării până în prezent.
The sixth chapter investigates the evolution of Romania's competitiveness after joining the EU by analyzing intra-EU trade and foreign direct investment (FDI), together with the presentation of Romania's advantages and main obstacles.
Cel de-al șaselea capitol investighează evoluția competitivității României după aderarea la UE prin analiza evoluțiilor comerciale la nivel intracomunitar și a investițiilor străine directe (ISD) concomitent cu prezentarea avantajelor României și a principalelor obstacole în calea ISD-urilor.
Trade with the EU catalyses over 75% of total exports and over 77% of total Romanian imports in 2016.
Comerțul cu UE catalizează peste 75% din totalul exporturilor și peste 77% din totalul importurilor românești în anul 2016.
Moreover, exports were one of the main engines of economic recovery for Romania after the 2008 economic crisis.
Mai mult, pentru România, exporturile au reprezentat unul dintre principalele motoare de redresare economică după criza economică din 2008.
The main threats to Romanian exports lie in the decline of traditional advantages, the poor quality of transport systems - concerning the transport infrastructure and the service level - and the reduced availability of ICT tools.
Principalele amenințări pentru exporturile românești rezidă în dispariția avantajelor tradiționale, calitatea scăzută a sistemelor de transport - atât la nivel de infrastructură de transport, cât și la nivel de servicii - și disponibilitatea redusă a utilizării instrumentelor TIC.
Romania's accession to the EU and the pre-accession period, consisting of significant efforts to improve the legislative and institutional environment and to foster the economic openness, contributed in attracting a historical volume of FDI flows to our country.
Aderarea României la UE și perioada de pregătire premergătoare acesteia - constând în eforturi semnificative pentru îmbunătățirea mediului legislativ și instituțional și deschiderea economică, au contribuit la atragerea unor volume istorice de fluxuri de ISD în țara noastră.
Romania maintains significant potential for attracting FDI, but continues to face a series of legislative and institutional barriers that hinder the accumulation of foreign investment stocks: the lack of a strategy to attract FDI in order to establish a clear framework for investor incentives, and low visibility of both the FDI investment agency and its activity.
România menține un potențial semnificativ de atragere a ISD, dar continuă să se confrunte cu o serie de bariere la nivel legislativ și instituțional care împiedică procesul de acumulare al stocurilor de investiții străine: lipsa unei strategii de atragere a ISD care să stabilească un cadru clar de stimulente acordate investitorilor, vizibilitatea redusă a agenției de atragere a ISD și a activității acesteia.
Under these circumstances, Romania risks the reorientation of high value added investment flows in its detriment.
În aceste condiții, România riscă reorientarea fluxurilor de investiții cu valoare adăugată ridicată.
The final chapter presents the main findings of the study and provides a series of sectoral recommendations for potential policy measures.
Ultimul capitol prezintă principalele concluzii ale studiului și furnizează o serie de recomandări la nivel sectorial pentru potențiale măsuri de politici publice.
Among these, we mention:
Dintre acestea, menționăm:
Romania witnessed a process of convergence towards the EU average development level, which would have been more difficult to accomplish in the absence of the pace imposed by the EU reforms and by the joined efforts of the Member States.
Existența unui proces de convergență spre nivelul mediu de dezvoltare al UE care ar fi fost mult mai dificil de înfăptuit în lipsa ritmului impus de reformele UE și de efortul conjugat al statelor membre.
On the short term, the adoption and compliance with the reforms, measures and policies promoted by the Union filled a gap in the development process of Romania and implied a direction.
Pe termen scurt, adoptarea și conformarea la reformele, măsurile și politicile promovate de Uniune a umplut un gol în procesul de dezvoltare al României și a imprimat o direcție de parcurs.
In addition, Romania is connected to the development directions that describe the global trend.
În plus, România este conectată la direcțiile de dezvoltare care descriu trendul global.
On a medium term, GDP per capita at purchasing power parity has increased by 20 percentage points over the past ten years.
Pe termen mediu, PIB-ul pe locuitor la paritatea puterii de cumpărare a crescut cu 20 de puncte procentuale în ultimii 10 ani.
Bulgaria achieved only half of Romania's performance.
Bulgaria, a realizat numai jumătate din performanța României.
The evolution of structural convergence indicates an increase in similarity between Romania's and EU's economic structures in terms of gross added value, but there are still divergences of economic structure with the EU regarding the population employment rate.
Evoluția convergenței structurale indică o apropiere a structurii economice a României de UE în ceea ce privește valoarea adăugată brută din economie, dar continuă să persiste divergențe de structură economică cu UE la nivelul ratei de ocupare a populației.
On the one hand, this means increasing the effectiveness of common policies; on the other hand, Romania needs to keep in mind that supporting employment in the more productive sectors will contribute to an increase in competitiveness.
Pe de o parte, aceasta înseamnă o creștere a eficienței politicilor comune; pe de altă parte, România trebuie să încurajeze ocuparea forței de muncă în sectoarele mai productive, pentru a contribui la creșterea competitivității.
On the long run, Romania is enrolled in a complex process of institutional, economic and social reform.
Pe termen lung, asistăm la un proces complex de reformă instituțională, economică și socială.
Romania's GDP per capita will contiue its development recorded in 2006-2016 and will increase from 83.2% of the average GDP in the new EU Member States that joined since 2004 (EU11) in 2016 to 88% in 2022, according to IMF estimates.
Raportat la media noilor state membre ale UE care au aderat începând cu anul 2004, PIB-ul pe locuitor în România, după creșterea deja înregistrată în perioada 2006 - 2016, va continua să se majoreze de la 83,2% în 2016 la 88% în 2022, conform estimărilor FMI.
The pursuing of the European project is necessary for Romania in the current context.
Continuarea proiectului european este necesară pentru România în contextul actual.
An essential contribution to raising living standards and boosting economic development in rural areas was given by common policies - the Common Agricultural Policy and Cohesion Policy.
O contribuție esențială în creșterea nivelului de trai și impulsionarea dezvoltării economice inclusiv în regiunile rurale a fost dată de politicile comune - politica agricolă comună și politica de coeziune.
Romania must become active in shaping the European agenda, besides accepting the benefits of its Member State status.
România trebuie să devină pro-activă în conturarea agendei europene, nu numai să accepte beneficiile care decurg din situația de stat membru.
The ten years of being a Member State should mean that Romania has acquired the necessary tools to become an initiator of economic development measures and policies.
Cei 10 ani în calitate de stat membru ar trebui să însemne că România și-a însușit instrumentele necesare pentru a deveni un inițiator de măsuri și politici de dezvoltare economică.
Ten years after joining the EU, the economic results show that Romania is going in the right direction but, looking at the progress made by the other Member States, we find that we do not have the right speed yet.
La 10 ani de la aderarea la UE, rezultatele economice obținute indică faptul că mergem în direcția potrivită dar, privind la progresele înregistrate de restul statelor membre, constatăm că nu avem încă viteza necesară.
Romania's efforts must focus on developing transport infrastructure, investing in research and development and digitization.
România trebuie să se concentreze pe dezvoltarea infrastructurii de transport, intensificarea eforturilor și a investițiilor în cercetare-dezvoltare și digitalizare.
As a general way of working, it is necessary to increase the dynamics in the implementation of reforms, the absorption of European funds and the adjustment of the legislative framework.
Ca mod general de lucru, este necesară creșterea dinamicii în implementarea reformelor, absorbția fondurilor europene, ajustarea cadrului legislativ.
About the authors:
Despre autori:
He has participated as partner or coordinator of national research teams in more than 30 international research projects and in more than 40 national projects.
A participat ca partener sau coordonator de echipe de cercetare la mai mult de 30 de proiecte internaţionale şi la mai mult de 40 de proiecte naţionale.
He has published more than 30 books and monographs, more than 300 articles and book chapters, and has more than 100 papers presented at international conferences.
A publicat mai mult de 30 de cărţi şi monografii, peste 300 de articole şi capitole de carte şi a prezentat mai mult de 100 de lucrări ȋn cadrul conferinţelor internaţionale.
Radu Lupu is a senior researcher at the Institute for Economic Forecasting and professor at the Bucharest University of Economic Studies.
Radu Lupu este cercetător științific gradul II la Institutul de Prognoză Economică din cadrul Academiei Române și profesor universitar la Facultatea de Relații Economice Internaționale de la Academia de Studii Economice din București.
He teaches courses and has research interests on Quantitative Finance, Investments and Derivatives.
Domeniile de interes în ceea ce privesște cercetarea și cursurile predate cuprind disciplinele de finanțe cantitative, investiții și instrumente financiare derivate.
He is the director of the master program in International Financial Risk Management.
Radu Lupu este directorul programului de masterat în managementul riscului financiar internațional de la ASE București.
He holds a PhD in Risk Management with Derivatives and he graduated a postdoctoral program in Quantitative Finance at the Romanian Academy.
Deține un doctorat pe tema managementului riscului cu instrumente financiare derivate și a absolvit un program postdoctoral în cadrul Academiei Române pe tema finanțelor cantitative.
Ph.D. Adrian-Cantemir Călin is a senior researcher at the Institute for Economic Forecasting, Romanian Academy and lecturer at the Bucharest University of Economic Studies.
Activitatea de cercetare a început prin activitatea de asistent de cercetare de la Universitatea Concordia din Montreal, în perioada 2004 - 2005.
His main research interests include: quantitative finance, risk management (especially credit risk modelling), financial derivatives, monetary policy, quantitative easing and tapering, and macroeconomic forecasting.
Principalele sale domenii de cercetare sunt: finanțele cantitative, managementul riscului (în special modelarea riscului de credit), produsele financiare derivate, politică monetară, relaxarea cantitativă şi tapering, respectiv prognozele macroeconomice.
After this point, Mr. Călin completed his postdoctoral studies in the Romanian Academy, investigating the impact of unconventional monetary policies on the dynamics of the financial markets.
Ȋn continuare a finalizat studiile postdoctorale ȋn cadrul Academiei Române, investigând impactul politicilor monetare neconvenționale asupra dinamicii piețelor financiare.
Ph.D. Oana-Cristina Popovici is a senior researcher at the Institute for Economic Forecasting, the Romanian Academy.
Dr. Oana-Cristina Popovici este cercetător științific gradul III în cadrul Institutului de Prognoză Economică, Academia Română.
She obtained her PhD degree in 2013 with a thesis on ”Foreign direct investments analysis in the new European Union member states”, in the field of International Economics and Business.
A obținut titlul de doctor în anul 2013, cu lucrarea „Analiza investițiilor străine directe în noile state membre ale Uniunii Europene”, în domeniul Economie și Afaceri Internaționale.
Currently, she is assistant professor at the Faculty of International Economic Relations.
În prezent este asistent universitar la Facultatea de Relații Economice Internaționale.
Romania - democratic transition expertise supplier for the Eastern Partnership and Western Balkan countries
România - furnizor de expertiză în tranziție democratică pentru țările Parteneriatului Estic și Balcanii de Vest
Iordan-Gheorghe Bărbulescu (coordinator)
Iordan-Gheorghe Bărbulescu (coordonator)
This study aims to analyse how Romania contributes to the process of democratic transition of the Eastern Partnership and Western Balkans countries through the transfer of expertise and of their own lessons learned.
Studiul de față își propune să analizeze modul în care România contribuie la procesul de tranziţie democratică a țărilor din Parteneriatul Estic și Balcanii de Vest, prin transferul de expertiză și diseminarea propriilor lecţii învăţate.
The main purpose of this study was the analysis of the transfer of best practice projects carried out by Romania in the two regions in the last 10 years, on the basis of which we made a set of specific recommendations.
Scopul principal al studiului a fost analiza proiectelor de transfer de bune practici derulate de România în cele două regiuni în ultimii 10 ani, în baza căreia am realizat în secțiunea finală un set de recomandări specifice.
These aim primarily at increasing the profile and role of Romania as an EU Member State and ally within NATO.
Acestea vizează, în primul rând, sporirea profilului și rolului României ca stat membru și aliat în cadrul UE şi respectiv al NATO.
Secondly, we envisaged a set of recommendations in view of a proper preparation and exercise under the best conditions by Romania of the Presidency of the EU Council in the first semester of 2019.
În al doilea rând, vizăm pregătirea corespunzătoare şi exercitarea în cele mai bune condiţii de către România a Preşedinţiei Consiliului UE în semestrul I al anului 2019.
Therefore, we focused on two areas belonging to the “concentric circles” of Romania's neighbourhood, with an important geopolitical and geostrategic role, which are based in a volatile regional context that poses numerous challenges, as well as opportunities.
Ne-am focalizat astfel pe două zone ce aparțin „cercurilor concentrice” a vecinătății României, cu important rol geopolitic și geostrategic, ce se află într-un context regional volatil, care ridică numeroase provocări, dar prezintă deopotrivă și oportunități.
The specific objectives of the study are:
Obiectivele specifice ale studiului sunt:
To present the instruments through which Romania can project and provide expertise (EU Neighbourhood Policy, Eastern Partnership, Stabilization and Association Process, Official Development Assistance);
Prezentarea instrumentelor prin care România poate difuza și furniza expertiză (Politica de Vecinătate a UE, Parteneriatul Estic, Procesul de stabilizare și asociere, Asistența oficială pentru dezvoltare);
To identify relevant examples of good practices/lessons learned in the democratic transition experience of Romania;
Identificarea unor exemple relevante de bune practici/lecții învățate în cadrul experienței de tranziție democratică a României;
To assess how Romania has provided expertise in its relations with the Eastern Partnership and Western Balkan states;
Explorarea/evaluarea modului în care România a acordat expertiză în relația cu statele din Parteneriatul Estic și Balcanii de Vest;
To formulate recommendations aimed at increasing Romania's contribution to the democratic transition process by the Eastern Partnership and Western Balkan states.
Formularea de recomandări în vederea creșterii contribuției României în procesul de tranziție democratică parcurs de statele Parteneriatului Estic și din Balcanii de Vest.
In order to accomplish these goals, we organized the text according to the following structure:
Pentru îndeplinirea acestor obiective am organizat textul după următoarea structură:
Chapter 1 represents a theoretical framing of the study, through the synthesis of academic debates on democratic transition models that emerged after the end of the Cold War.
Capitolul 1 realizează o încadrare teoretică a studiului, prin sinteza dezbaterilor academice a modelelor de tranziție democratică de după sfârșitul Războiului Rece.
We first discuss the classical model of democratization theorized by Linz and Stepan.
Este discutat mai întâi modelul clasic al democratizării teoretizat de Linz și Stepan.
Then, we move on to one of the most influential structural models, developed by Levitsky and Way, used as an analytical framework to focus on the case studies of the current study.
Apoi este detaliat unul dintre cele mai influente modele structurale, dezvoltat de Levitsky și Way, folosit drept cadru analitic în aprofundarea studiilor de caz ale studiului de față.
To explain the effects of democratization in the two regions, this approach also suggests focusing on the political economy that explains the issue of double or triple transition - the impact of market formation along with the impact of new public institutions.
Pentru explicarea efectelor democratizării în cele două regiuni, abordarea de față propune și focalizarea asupra economiei politice care explică problema dublei sau a triplei tranziții - impactul formării piețelor alături de impactul noilor instituții publice.
In general, this vision highlights the crucial importance of state capacity and social cohesion for the success of democratization through the influence of external actors.
În general, această viziune evidențiază importanța crucială a capacității statului și a coeziunii sociale pentru succesul democratizării prin influența actorilor externi.
The model will, however, have to be adapted to the geostrategic situation specific to the two regions and in this sense a more in-depth contextualization of the changes at EU level as well as of the political evolution in the Eastern Partnership and Western Balkan states was needed.
Modelul va trebui însă adaptat situației geostrategice specifice celor două regiuni și în acest sens a fost nevoie de o contextualizare mai aprofundată a schimbărilor la nivelul UE, precum și a evoluției politice în statele Parteneriatului Estic și Balcanii de Vest.
Chapter 2 presents the current EU context and post-Lisbon developments, with an emphasis on the greatest challenges and opportunities accompanying Brexit.
Capitolul 2 prezintă contextul actual al UE și al evoluțiilor post-Lisabona, cu accent pe cele mai mari provocări, dar și oportunități aduse de Brexit.
The synthesis presents the ideological and institutional transformations the EU has undergone in the last decade.
Sinteza prezintă transformările ideatice și instituționale prin care a trecut UE în ultimul deceniu.
This section also presents the EU Global Strategy, launched in 2016 to synthesise the common vision of the EU in the post-Brexit era.
Această secțiune prezintă și Strategia Globală a UE lansată în 2016, cu rolul de a sintetiza viziunea comună a UE în era post-Brexit.
This programmatic document provides the framework for an EU external engagement characterized by unity and responsibility, in partnership with third parties, to promote its values and interests in security, democracy, prosperity and a global order based on norms, not on force, promoting human rights and the rule of law.
Acest document programatic oferă cadrul pentru o implicare pe plan extern a UE caracterizată prin unitate și responsabilitate, în parteneriat cu terți, în scopul promovării valorilor și intereselor sale în materie de securitate, democrație, prosperitate și o ordine globală fondată pe norme, nu pe forță, inclusiv drepturile omului și statul de drept.
The study shows how the concept of “resilience” which lies at the heart of this strategy gives Member States the chance to look beyond national interests and relaunch the European project.
Studiul arată cum noțiunea de „reziliență” aflată în centrul acestei strategii oferă statelor membre şansa de a privi dincolo de interesele naţionale şi a relansa proiectul european.
The second part of this chapter, aimed at offering a better contextualization of key actors in the region, provides a synthesis of the most significant challenges to democracy in the Western Balkans and the Eastern Partnership states.
Cea de-a doua parte a acestui capitol menit spre o mai bună contextualizare a actorilor principali din regiune - oferă o sinteză a celor mai semnificative provocări la adresa democrației în Balcanii de Vest și în statele Parteneriatului Estic.