natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Moreover, the analysis of the controversial aspects of TTIP shows that as far as the protection system for investors is concerned, according to Cristian Ghinea and Horia Ciurtin, given the history of bilateral treaties of arbitration which include these clauses, Romania could benefit even from the signing of a treaty that would include an arbitral clause.
De asemenea, analiza aspectelor controversate ale TTIP arată că, în ceea ce privește sistemul de protecție a investitorilor, conform lui Cristian Ghinea și Horia Ciurtin, având în vedere istoria tratatelor bilaterale de arbitraj care includ aceste clauze, România ar fi avantajată chiar și de semnarea unui tratat care ar include o clauză de tip arbitral.
The study follows the conclusion of Cristian Ghinea, who proves that there are great differences between countries in Eastern Europe and those from Western Europe in terms of the effects of investors' protection clauses.
Studiul preia concluzia lui Cristian Ghinea care demonstrează că există mari diferențe între statele din Europa de Est și cele din Europa de Vest în ceea ce privește efectele clauzelor de protecție a investitorilor.
According to him, the negotiations for ISDS within TTIP are different for each European country.
Conform acestuia, negocierile pentru ISDS în TTIP surprind statele europene în situații foarte diferite.
Moreover, taking into consideration the fact that the IT&C services market represents one of the most important trade bridges between Romania and the United States, how the negotiations in this domain will evolve represents one of the crucial aspects that should be taken into consideration when assessing the impact of TTIP on Romania.
Mai mult, având în vedere că piața serviciilor ICT reprezintă cea mai importantă punte de comerț între România și SUA, modul cum vor evolua negocierile în acest domeniu reprezintă unul dintre aspectele cruciale de luat în seamă în modelarea impactului asupra României.
The third part of the study aims to provide a comprehensive image of all discussed aspects by using the scenario analysis method.
Aceasta este o metodă specifică analizei de informații, având ca scop evaluarea posibilului impact al unor evoluții asupra anumitor indicatori relevanți pentru o anumită situație.
For the purpose of the current study, taking into account the large number of variables, as well as the complexity of the possible evolutions, we have decided to concentrate on the development of prescriptive scenarios.
În cazul de față, având în vedere numărul mare de variabile precum și complexitatea potențialelor evoluții, s-a avut în vedere dezvoltarea de scenarii prescriptive.
The first phase of the scenario analysis method consists in identifying the relevant variables and the possible evolutions.
Prima etapă a metodei analizei de scenarii a fost realizată prin identificarea variabilelor relevante și a posibilelor marje de evoluție.
The second phase consists of linking these variables and identifying possible scenarios taking into account the modifications of the selected variables.
Cea de-a doua etapă a avut loc prin conexarea acestor variabile și identificarea de scenarii posibile pe baza modificărilor acestor variabile.
An initial estimate revolves around a comprehensive TTIP, consisting in the complete reduction of tariff and non-tariff obstructions barriers to transatlantic trade, a TTIP that includes a reduction of tariff barriers and a partial reduction of the non-tariff barriers or, the worst case scenario, the total failure of negotiations.
O estimare inițială are în vedere un TTIP comprehensiv, bazat pe reducerea integrală a barierelor tarifare și netarifare în calea comerțului transatlantic, un TTIP care cuprinde reducerea barierelor tarifare și doar parțial a celor netarifare sau, în cel mai rău caz, eşecul total al negocierilor.
The second section of the third chapter uses the scenario analysis method in order to forecast the impact of TTIP on the Strategic Partnership between Romania and the United States of America.
A doua etapă a celei de-a treia părți a utilizat metoda scenariilor pentru a prognoza impactul TTIP asupra Parteneriatului Strategic între România și Statele Unite ale Americii.
At that point, variables like the TTIP agreed at the end of negotiations, developments in the Eastern Neighborhood, TTIP effects on Western Europe and political relations between Western countries and the United States are being taken into consideration.
Astfel, la acest punct, au fost luate în considerare variabile precum forma de TTIP agreată la finalul negocierilor, evoluțiile din Vecinătatea Estică, efectele TTIP asupra Europei Occidentale, precum și relațiile politice dintre țările vestice și Statele Unite ale Americii.
As a result, two scenarios were built: the Strategic Partnership will continue to function as a cooperation mechanism aimed exclusively at security matters, or it will develop a stronger economic dimension.
Au fost construite două scenarii: continuarea Parteneriatului Strategic sub forma unei cooperări exclusiv în materie de securitate sau aprofundarea dimensiunii sale economice.
The study concludes that the Strategic Partnership between Romania and the United States and the Transatlantic Trade and Investment Partnership represent two complementary policy directions that support and reinforce each other.
Studiul concluzionează că Parteneriatul strategic România-SUA și Parteneriatul Transatlantic pentru Comerț și Investiții reprezintă două direcții de acțiune complementare care se susțin și se potențează reciproc.
The desire expressed by the Romanian decision-makers is to further consolidate the strategic partnership and to include the economic dimension within the Romanian-American cooperation process.
Dorința exprimată a factorilor de decizie ai statului român este de a aprofunda parteneriatul strategic și a de a include dimensiunea economică în cooperarea româno-americană.
The rapid signing of a comprehensive TTIP will represent such an opportunity.
Semnarea rapidă a unui TTIP comprehensiv ar reprezenta o astfel de oportunitate.
The economic relationships between Romania and the United States are currently far below their potential, and the coming into being of the TTIP may lead to their accelerated development.
Relațiile economice România-SUA sunt actualmente mult sub potențialul lor, iar existența TTIP poate conduce la dezvoltarea lor accelerată.
The study also analyses the potential negative consequences of the pro-TTIP position adopted by Romania.
În fine, studiul analizează și potențialele consecințe negative ale poziției pro-TTIP adoptată de România.
One of these consequences could translate into an unbalanced development of the Romanian economy.
Una dintre aceste consecințe este dezvoltarea neechilibrată a economiei românești.
The imbalances between sectors are already evident, being also highlighted in different statistics referring to the bilateral trade between Romania and the UE.
Deja dezechilibrele între sectoare sunt evidente, relevându-se și în diferitele ponderi ale comerțului România-SUA.
The widening of these imbalances may come as a result of a deeper economic cooperation.
Accentuarea acestor dezechilibre poate fi un rezultat al unei cooperări economice mai aprofundate.
In a nuthshell, the study concludes that Romania should assume both the benefits and costs of any decision it decides to make.
Studiul concluzionează că România ar trebui să își asume atât beneficiile, cât și costurile oricărei decizii.
Cristian Niță is a senior researcher at the “Mihai Viteazul” National Intelligence Academy - Faculty of Intelligence Studies, Department of Intelligence Analysis.
Cristian Niță este cercetător științific II la Academia Națională de Informații „Mihai Viteazul”, Facultatea de Studii de Intelligence, Departamentul de Analiză de Informații.
He holds a B.A. in History and Political Science from the University of Bucharest and a PhD Degree from the “Mihai Viteazul” National Intelligence Academy.
A absolvit cursurile de licență la Facultatea de Istorie și la Facultatea de Științe Politice - Universitatea din București și studii doctorale la Academia Națională de Informații „Mihai Viteazul”.
His main interests include intelligence studies, intelligence analysis and intelligence history.
Este interesat de studii de intelligence, analiză de informații și istoria serviciilor de informații.
Valentin Stoian is a researcher at the “Mihai Viteazul” National Intelligence Academy - National Institute for Intelligence Studies.
Valentin Stoian este cercetător la Academia Națională de Informații - Institutul Național de Studii de Intelligence.
He holds a B.A. in Political Science from the University of Bucharest and an M.A. and PhD Degree from the Central European University in Budapest.
A absolvit cursurile de licență la Facultatea de Științe Politice - Universitatea din București și studii de master și doctorale la Universitatea Central Europeană din Budapesta, Ungaria.
His main interests include security studies, foreign policy analysis and normative political theory.
Este interesat de studii de securitate, analiză de politică externă și teorie politică normativă.
Alexandra Popescu is a junior researcher at the “Mihai Viteazul” National Intelligence Academy - National Institute for Intelligence Studies.
Alexandra Popescu este cercetător la Academia Națională de Informații - Institutul Național de Studii de Intelligence.
She holds a B.A. in Security and Intelligence Studies from the “Mihai Viteazul” National Intelligence Academy, Faculty of Intelligence Studies and she is currently a M.A. student at the “Mihai Viteazul” National Intelligence Academy, her field of study being Integrated Intelligence Analysis.
A absolvit cursurile de licență la Facultatea de Studii de Intelligence - Specializarea Studii de Securitate și Informații, Academia Națională de Informații „Mihai Viteazul” București și este în prezent studentă a programului de master Analiză Integrată de Intelligence, la Academia Națională de Informații „Mihai Viteazul”, București.
His main interests include security studies, foreign policy analysis and theories of international relations.
Este interesată de studii de securitate, analiză de politică externă și teoria relațiilor internaționale.
Romania and the accession to the Eurozone: the question is IN WHICH CONDITIONS!
România și aderarea la zona euro: întrebarea este ÎN CE CONDIȚII!
Daniel Dăianu (coordinator)
Daniel Dăianu (coordonator)
Accession to Eurozone (EZ), which is foreseen by the Treaty of Accession to the European Union and in the Treaty of Functioning of European Union should be a decision made rationally, considering lessons of the last decades and major problems which are facing the European Union (EU).
Aderarea la zona euro (ZE), ce este prevăzută în Tratatul de aderare la Uniunea Europeană și în Tratatul de Funcționare a Uniunii Europene (TFUE), trebuie să fie o decizie făcută în mod rațional, având în vedere învățămintele ultimelor decenii și problemele majore cu care se confruntă Uniunea Europeană (UE).
EZ membership has benefits such as: stimulation of trade among Member States, reduction of transaction costs, removal of currency risk, the advantage of a shelter common currency against destabilizing capital flows; accession could strengthen the insertion in the basic European industrial networks which was boosted by the EU accession.
Există beneficii ale apartenenţei la ZE, între care: favorizarea comerțului între economiile statelor membre, reducerea de costuri de tranzacţie, eliminarea riscului valutar, avantajul unei monede comune ca „adăpost'' în condiţiile unor pieţe financiare cu mişcări de capital destabilizatoare; aderarea ar putea accentua inserarea în reţele industriale europene de bază, proces favorizat de aderarea la UE.
On the other hand, the arguments for a fast accession should be thoroughly examined.
Pe de altă parte, argumentaţia că această aderare să fie cât mai rapidă este de examinat la rece.
This examination needs to take into account the lessons of the EZ crisis.
Această examinare cere înţelegerea lecţiilor ce se desprind din criza ZE.
Lessons of the Eurozone crisis
Învăţăminte ale crizei zonei euro
The special operations of the European Central Bank (ECB) prevented the collapse of EZ.
Intervențiile Băncii Centrale Europene (BCE) au evitat prăbușirea ZE.
But these operations cannot hide the faults of an incomplete construction, which have come amply into the open after the financial crisis irrupted.
Dar aceste intervenții nu pot ascunde defecte ale unei construcții incomplete, ce au ieșit la lumină cu virulență după izbucnirea crizei financiare.
Big lessons of the EZ crisis are:
Lecții mari ale crizei ZE sunt:
EZ did not allow a sufficient convergence between Member States, and preserved big disequilibria (competitiveness gaps) between North and South.
ZE nu a asigurat convergență suficientă între statele membre, de aici și dezechilibre mari (decalajul de competitivitate) între Nord și Sud.
The thesis that EZ is not an optimum monetary area (among structurally compatible economies) has been proven to be correct; it does emphasize the importance of real and structural convergence.
Teza că ZE nu este o arie monetară optimă (cu economii compatibile structural) s-a dovedit corectă și, a reliefat importanța convergenței reale și structurale.
EZ has no tools yet for dealing with asymmetric shocks, as it should be the case in a genuine monetary union (as in USA, or Germany as a federal state).
ZE nu are încă instrumente de amortizare a șocurilor asimetrice, cum se întâmplă într-o uniune monetară autentică (cum sunt SUA, de pildă, sau Germania ca stat federal).
The policy space matters a lot when strong adverse shocks occur; currently, EZ allows only internal devaluations as a correction process, which is pretty costly socially and politically.
Spațiul de manevră (policy space) contează enorm în condițiile unor șocuri adverse puternice, iar ZE permite acum numai devalorizări interne ca proces de corecție, ceea ce este costisitor social și politic.
For a better understanding of the economics of accession to and the workings of EZ it is worthwhile to read carefully the Report of the Five Presidents (2015).
Pentru a se înțelege mai bine problematica economică a aderării la ZE și a funcționării ZE merită să fie citit cu atenție Raportul celor 5 Președinți (2015).
Besides the problem of real convergence, for the first time an official document of EU clearly and directly speaks out about major flaws of the monetary union construction, and admits , among others, the need for common mechanisms of stabilization and a common treasury.
Dincolo de problema convergenței reale, pentru prima dată într-un document oficial al UE se vorbește, în mod clar și direct, despre vicii majore ale construcției uniunii monetare; se evocă, între altele, nevoia de mecanisme comune de stabilizare și a unei trezorerii comune.
In the internal public debate (in Romania) there is a strand of thought which favours a rapid accession to EZ.
Există în dezbaterea internă o linie de gândire care pledează pentru aderarea cât mai rapidă la ZE.
There are economic arguments regarding rapid accession.
Există argumente cu conţinut economic privind o aderare rapidă.
One would be that the fast accession is the only way to offer a new strategic aim for the development of the country, without which the internal resources cannot be capitalized upon.
Unul ar fi că numai astfel se poate oferi o noua țintă pentru dezvoltarea țării, că în lipsa acesteia nu ar putea fi mobilizate resurse interne.
But, why would EZ accession be more appealing for citizens than a development program involving concrete highways, roads, the development of overall infrastructure, more resources for education and health?
Dar, de ce ar fi mai mobilizatoare pentru cetățeni aderarea la ZE decât un program de dezvoltare care să însemne autostrăzi și drumuri, dezvoltarea infrastructurii în general, mai multe resurse pentru educație și sănătate?
This implies a development strategy, a country project.
Adică, ceea ce trebuie să îşi propună o strategie de dezvoltare, un proiect de ţară.
Another argument is the degree of euroization - currently in Romania 45% of the transactions are denominated in euro.
Un alt argument ar fi gradul de euroizare - la noi, actualmente, tranzacțiile denominate în euro sunt sub 45% din total.
The accession into EZ would eliminate the currency risk which affects many citizens.
Ar fi eliminat riscul valutar, care doare pe nu puțini cetățeni.
But, a legitimate question arises, should euroization, be it still significant, be the determining factor for EZ accession?
Dar apare o întrebare legitimă: este euroizarea, fie ea semnificativă, determinantă pentru o asemenea opțiune?
Domestic currency-denominated transactions have increased constantly in recent years, as inflation and interest rates have declined; this is a welcome development, which weakens the power of the euroization argument.
La noi ponderea tranzacțiilor în lei a crescut în mod constant, pe fondul scăderii dramatice a inflației și a dobânzilor, ceea ce este de salutat și, taie din tăria argumentului legat de gradul de euroizare.
It is true that big speculative capital movements may destabilize a small economy and can erode the efficacy of autonomous monetary policy.
Drept este că mișcări de capital mari, speculative, pot destabiliza o economie mică și pot eroda mult din eficacitatea politicii monetare autonome.
But, we do not think that this feature of the global economy cancels the advantage of having an own monetary policy and exchange rate policy -especially when EZ has no adequate arrangements and mechanisms to deal with asymmetric shocks.
Dar nici această trăsătură a economiei globale nu credem că anulează avantajul unei politici monetare și a unei politici de curs - mai cu seamă când ZE nu are încă aranjamente, mecanisme adecvate de amortizare a șocurilor asimetrice.
Finally, there is a political and geopolitical argument, the symbolic value attached to accession in the core of EU, the EZ.
În fine, mai este un argument ,,politic” și un altul ,,geopolitic”, care privesc simbolistica intrării în ceea ce ar fi nucleul dur al UE, adică ZE.
While this argument should not be underestimated, it should be balanced with the circumstances of an economy that is not structurally compatible yet with the rigors of a monetary area, (which, moreover, is incomplete in terms of mechanisms and tools).
Nu este de ignorat acest argument, dar trebuie pus în balanţă cu condiţiile unei economii ce încă nu este compatibilă, structural, cu rigorile unei uniuni monetare (și aceasta incompletă acum, ca mecanisme).
Is there a need for a critical mass of convergence ex ante?
Este nevoie de o masă critică de convergenţă ex ante?
Nominal criteria are not sufficient for accession to EZ.
Criteriile nominale nu sunt suficiente pentru aderarea la ZE.
Empirical evidence shows that without appropriate structural compatibility, which would correspond to durable real convergence (income per capita), the position in EZ is precarious and entails great risks.
Evidenţa empirică bogată arată că, fără compatibilitate structurală corespunzătoare, care să aibă corespondent în convergenţa reală (venit/locuitor) de durată, poziţia în ZE este precară şi aduce riscuri mari.
Here we refer not to simple working hypothesis, but to concrete facts, experiences of some economies that were not well prepared at the moment of accession to EZ (Spain, Portugal, Greece, etc.).
Aici avem în vedere nu simple ipoteze de lucru, ci fapte concrete, experienţe ale unor economii ce nu au fost bine pregătite la data intrării în ZE (Spania, Portugalia, Grecia etc.).
It is not by chance that professional debates point out the OCA (optimal currency area) convergence as a critical factor.
Nu întâmplător, în dezbaterile de specialitate se pune accent pe convergenţa OCA (optimal currency area convergence).
And the accession to ZE is made by the whole country, and not by pieces.
Iar un stat intră în ZE în întregime, nu pe bucăţi.
EZ has a big problem of heterogeneity and big economic performance discrepancies between Member States, which generated significant external deficits - be they mirrored by the same currency inside ZE.
ZE are o mare problemă de eterogenitate şi diferenţe mari de performanţă economică între ţări, care au dus la deficite de plăţi externe tot mai mari - fie acestea acoperite în aceeaşi monedă în interiorul ZE.
This is the explanation why major external disequilibria led to sovereign debt crises after governments took over private debts and turned them into public debts.
Aşa se explică cum dezechilibre externe majore au condus la crize de datorie suverană după ce guvernele au preluat datorii private la datoria publică.
In EZ, how currently it does work, the set of choices for the management of disequilibria is limited: the control of budget and quasi -fiscal deficits (if there are any) in the public domain and wage and other income cuts, when is the latter are required.
În ZE, cum funcționează acum, gama de alegeri pentru administrarea dezechilibrelor se reduce la foarte puțin: la controlul deficitelor bugetare și cvasi-fiscale (acolo unde sunt) în domeniul public și, la eventuale tăieri de salarii și alte venituri, când este cazul.
As the EZ crisis and other episodes of crisis (in Asia, Latin America in previous decades) show, large external disequilibria can originate in the over indebtedness of the private sector.
Cum au demonstrat criza ZE și alte episoade de criză (în Asia, de pildă), dezechilibrele externe mari sunt cauzate de supra-îndatorarea sectorului privat.
Why has over-indebtedness in the private sector came up?
De ce a avut loc supra-îndatorarea externă a sectorului privat?
Because, as economic textbooks show, capital moves from where it is saved to where it is demanded and where, presumably, yields are superior.
Întrucât, așa cum arată manuale de economie, capitalul curge de unde este economisit către zone unde este “cerut” și, unde, aparent, randamente de fructificare sunt superioare.
Capital moved more into non-tradable sectors, conjecturally profitable, due to lax credit conditions, incompleteness of the common market and imperfect competition, which allowed excessive rent extraction.
Acest capital s-a dus prevalent spre sectoarele non-tradeables, conjunctural profitabile, datorită condiţiilor de creditare laxe, incompletei pieţe unice şi concurenţei imperfecte, care au permis firmelor să extragă rente excesive.
This happened in Central and Eastern Europe, included Romania too.
Așa s-a întâmplat și în Centrul și Estul Europei, inclusiv în România.
The economic logic of capital flows is difficult to reject.
Logica mișcărilor de capital este greu de bătut din acest punct de vedere.
One sees here how fragile is the argument that big development gaps do not matter, that once being inside the EZ, things adjust automatically -according to the free movement of production factors.
Aici vedem cum şchioapătă argumentul că nu contează decalajul mare de dezvoltare, că odată intrată o ţară în ZE lucrurile se aranjează de la sine - potrivit unei mişcări libere a factorilor de producţie.
One could argue that, in views lessons of the current crisis, the solution is the application of macro prudential measures to restrict lending to private sector.
Ai zice că, în lumina învățămintelor crizei actuale, soluția este recurgerea la măsuri macro-prudențiale, care să restricționeze creditul destinat sectorului privat între anumite limite.
But, it is not clear at all whether such measures would be efficient because these are largely untested.
Dar operăm aici cu mari aproximații și, nu este deloc clar că ar exista eficacitate cu aceste instrumente.
One can suppose as well that the new governance in EZ and EU in general might limit disequilibria decisively.
Se poate presupune de asemenea că, noi reguli de guvernanță în ZE şi în Uniune, în general, ar putea limita dezechilibre în mod decisiv.
But these rules are not tested appropriately either.
Dar aceste reguli sunt netestate în mod corespunzător.