natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It is encouraging that Romania has already achieved support for its energy interconnection projects (negotiations for BRUA within CESEC, interconnectors with Moldova and Ukraine) and this is due to the efforts of Romania's energy diplomacy in Brussels.
Un lucru încurajator este și faptul că tot ce a obținut România sub formă de sprijin pentru interconectare pe energie (BRUA în negocierile CESEC, interconectori cu Moldova și Ucraina) se datorează și eforturilor diplomației energetice a României la Bruxelles.
In order to achieve the best results from its membership and contributions to the Energy Union, Romania must prepare a vision for its energy sector: this should not include ambitious plans to preserve generation capacities or support investments in new electricity generation, but ensure proper market development, a stable legal and regulatory framework for investors and fair, level play rules for all market participants.
Pentru ca România să obțină cele mai bune rezultate din calitatea de membru și din contribuțiile la uniunea energetică, România trebuie să pregătească o viziune pentru sectorul energetic pentru viitor: acest lucru nu ar trebui să includă planuri ambițioase de conservare a capacităților de producție sau în sprijinirea investițiilor în noi producători de energie electrică, ci măsuri concrete care asigură dezvoltarea corectă a pieței, un cadru juridic și de reglementare stabil pentru investitori și reguli de joc echitabile pentru toți participanții la piață.
These goals, all of which can be equally legitimate, are not always fully compatible with each other and there are obvious trade-offs.
Toate aceste obiective pot fi perfect legitime, dar nu sunt întotdeauna pe deplin compatibile între ele și trebuie găsite compromisuri evidente.
The best way to clarify this is to achieve a consensus on these goals with the stakeholders after a proper estimation of the costs and benefits of each alternative and by examining previous commitments (Kyoto protocol, EU climate change commitments, Third Energy Package etc.).
Cel mai bun mod de a clarifica acest lucru este de a realiza un consens cu privire la aceste obiective cu părțile interesate, după o estimare corectă a costurilor și beneficiilor fiecărei alternative și prin examinarea angajamentelor anterioare (Protocolul de la Kyoto, angajamentele UE privind schimbările climatice, al treilea pachet energetic, etc).
We suggest following the Lithuanian example which shows that a country can pursue its own clear interests, and become highly credible and visible in the EU, having also a regional leadership role and obtain EU financing, all by supporting and advancing the goals of the Energy Union.
Ca urmare, recomandăm ca România să urmeze exemplul lituanian care arată că o țară poate să-și urmărească propriile interese clare, să devină extrem de credibilă și vizibilă în UE, să câștige un rol de lider regional și să obțină finanțări UE, toate prin susținerea și avansarea obiectivelor uniunii energetice.
The trade-offs included liberalizing the energy market as per the EU rules (Third Energy Package), which might mean higher energy prices in moments of demand exceeding supply, but also alternatives for the consumers and investments in the energy market.
Compromisurile despre care vorbim includ chestiuni ca liberalizarea pieței de energie, conform normelor UE (al treilea pachet energetic), ceea ce ar putea însemna creșterea prețurilor la energie în momentele de creștere a cererii, dar, de asemenea, oferă alternative pentru consumatori și asigură investiții pe piața energiei.
As explained in the report, Lithuania seems to do better than the other Baltic states on its energy security, alternatives of supply and development of a regional gas market particularly because it has liberalized its energy market sooner than its other neighbours.
După cum se explică în raport, Lituania pare mai bine poziționată decât celelalte state baltice privind securitatea energetică, alternativele de aprovizionare și dezvoltarea unei piețe regionale de gaze în special pentru că și-a liberalizat piața de energie mai devreme decât ceilalți vecini ai săi.
Also, liberalized energy markets and higher or volatile energy prices can be an issue for the survival of energy-intensive industries.
De asemenea, liberalizarea piețelor de energie și prețuri mai mari sau volatile de energie poate fi o problemă pentru supraviețuirea industriilor energofage.
In the case of Romania, this has already been noticed with the reduction of the fertilizer industry following gas market liberalization, but this has also contributed significantly to Romania's gas import independence.
În cazul României, acest lucru a fost deja observat la restrângerea industriei de îngrășăminte ca urmare a liberalizării pieței gazelor naturale, dar, de asemenea, acest lucru a contribuit în mod semnificativ la independența de importuri de gaze în ultimii doi ani.
After the closure of the largest fertilizer companies, Romania now is largely self-sufficient on gas and can withstand a supply shock caused by any disruptions of gas transit from Russia.
După închiderea celor mai mari companii de îngrășăminte, România acum este în mare măsură autosuficientă pentru consumul de gaz și poate rezista la un șoc de ofertă cauzat de orice întreruperi ale tranzitului de gaze din Rusia prin Ucraina.
Romania is currently in a uniquely advantageous position to finalize its reforms in the energy sector.
România este în prezent într-o poziție avantajoasă unică să-și finalizeze reformele în sectorul energetic.
The economic crisis of 2008-2009 has helped restructure the energy-intensive industry faster and the economic recovery was based on higher value-added industries and services.
Criza economică din 2008-2009 a contribuit la restructurarea mai rapidă a industriei mari consumatoare de energie (energofage), iar redresarea economică s-a bazat pe industrii și servicii cu valoare adăugată mai mare și consum energetic mai mic.
The power exchange OPCOM is well functioning, is one of the most liquid in the region, and is also connected to Central Europe.
OPCOM, bursa de energie electrică, este funcțională, fiind una dintre cele mai lichide din regiune, și s-a cuplat recent la bursele din Europa centrală.
The gas market lags behind, but valuable experiences from the development of the electricity market and institutions from a decade ago are slowly being replicated today in the development of regulations for the gas market.
Piața gazelor naturale a rămas puțin în urmă și reforma a fost mult mai lentă, dar experiențele valoroase din dezvoltarea pieței și a instituțiilor pentru energia electrică în urmă cu un deceniu sunt folosite astăzi în elaborarea reglementărilor privind piața gazelor naturale și accelerarea liberalizării.
The gas infrastructure is obsolete and needs serious investments, but the depleted gas deposits are one of the most valuable assets for the regional gas market as they can be converted into gas storage facilities (neither Moldova nor Bulgaria has any gas storage deposits).
Infrastructura de gaze este învechită și are nevoie de investiții serioase, dar zăcămintele de gaze epuizate sunt, de fapt, unul dintre cele mai valoroase atuuri pentru piața regională a gazelor, deoarece acestea pot fi transformate în depozite de înmagazinare a gazelor (nici Moldova, nici Bulgaria nu au astfel de depozite, necesare pentru buna funcționare a pieței și gestionarea sezonalității consumului).
The energy regulator ANRE, after several years of reduced capacity in 2006-2011, is slowly gaining more political independence and professional competencies.
ANRE, reglementatorul de energie, după mai mulți ani în care a avut probleme serioase de capacitate tehnică în 2006-2011, a obținut gradual o mai mare independență politică și competențe profesionale.
All these should be viewed also as prerequisites to enhance Romania's regional visibility in the energy sector, considering that some neighbouring countries (from the EU and from the Energy Community) are actually worse off in market conditions, fuel mixes, competition and institutions.
Toate acestea trebuie considerate condiții care pot spori vizibilitatea regională a României în sectorul energetic, având în vedere că țările învecinate (din UE și din Comunitatea Energetică) stau, de fapt, mai rău la condițiile de piață, mixuri energetice, concurența pe piața de energie și instituții.
Romania must now focus on the remaining prerequisites in order to play a stronger role.
România trebuie să se concentreze acum asupra altor condiții rămase neîndeplinite pentru a juca realmente un rol mai puternic.
These include, first, a real professionalization of key institutions, such as ministries (Energy, Economy); ANRE regulator; state owned companies such as transport operators Transelectrica and Transgaz, power companies Hidroelectrica, Nuclearelectrica etc, gas producer Romgaz.
Acestea includ, în primul rând, o profesionalizare reală a instituțiilor-cheie, cum ar fi ministerele (Energie, Economie); a reglementatorului ANRE; a companiilor de stat, cum ar fi operatorii de transport Transelectrica și Transgaz, a companiilor producătoare de energie electrică Hidroelectrica, Nuclearelectrica etc., a producătorului de gaze Romgaz.
The main skills that should be strongly developed are negotiation skills, economics, project preparation for EU financing, but also research capacities, engineering skills, competencies comparable with peers from developed countries.
Principalele abilități care ar trebui dezvoltate puternic sunt abilitățile de negociere, cunoștințele de economie, pregătirea de proiecte pentru finanțare UE, dar și capacitățile de cercetare, inginerie, competențe comparabile cu profesiile similare din țările dezvoltate.
Romanian decision-makers must always be prepared to react to developments: for example, the recent discussion on the approval of the Turkish Stream project should be understood not only as a risk for EU's energy security (as it enhances the dependence on Russian gas), but also a possible direct financial loss to Romania in terms of lost transit fees for the Russian gas that is currently transited through Ukraine, Republic of Moldova, Romania and Bulgaria.
Factorii de decizie din România trebuie să fie întotdeauna pregătiți să reacționeze la evoluțiile din ce în ce mai rapide din contextul internațional: de exemplu, recenta discuție cu privire la aprobarea proiectului Turkish Stream ar trebui să fie înțeleasă nu numai ca un risc pentru securitatea energetică a UE (deoarece sporește de fapt, dependența europenilor de gazul rusesc), ci și o posibilă pierdere financiară directă pentru România, în ceea ce privește taxele de tranzit pentru gazul rusesc care ar fi pierdute în cazul în care gazul tranzitat actualmente prin Ucraina, Moldova, România și Bulgaria ar merge pe noua rută.
Secondly, Romania should support the integration of the energy market more, including higher powers for a future energy regulator (currently ACER) and the Europeanization of the transport grids of electricity and gas.
În al doilea rând, România ar trebui să sprijine mai mult integrarea pieței de energie, inclusiv susținând puteri mai mari pentru un viitor reglementator european în domeniul energiei (în prezent, ACER) și ”europenizarea” rețelelor de transport al energiei electrice și a gazelor.
Since Romania is already considering to invest through Transgaz and Transelectrica in the infrastructure development in Moldova, it is better prepared than other Member States to diversify ownership of the national transport grids and "merge" them into companies with pan-European ownership.
Din moment ce România ia deja în calcul să investească, prin Transgaz și Transelectrica, în dezvoltarea infrastructurii în Republica Moldova, este psihologic mai pregătită decât alte state membre să accepte ideea diversificării acționariatului rețelelor naționale de transport și a “fuziunii” în companii cu proprietate paneuropeană.
Though not very intuitive, by supporting a stronger role of European institutions (and weaker responsibilities and powers of national regulators and transport operators) could be in the direct benefit of Romania.
Deși pare greu de crezut, sprijinirea unui rol mai puternic al instituțiilor europene (și scăderea aferentă a responsabilităților și competențelor autorităților de reglementare naționale și operatorilor de transport) ar putea fi în beneficiul direct al României.
Thus, if infrastructure investments are properly prioritized for EU financial support in a manner that would not depend so much on individual lobbying capacities of each Member State, the networks in Romania could attract more European financing, as Romania is in a better "physical" position for export and energy transit in the region than other countries.
Astfel, în cazul în care investițiile în infrastructură sunt prioritizate în mod corespunzător pentru sprijinul financiar al UE într-un mod care nu ar depinde atât de mult de capacitățile de lobby individuale ale fiecărui stat membru, rețelele de pe teritoriul României ar putea atrage mai multe fonduri europene, întrucât România este “fizic” într-o poziție mai bună pentru export și tranzit de energie în regiune decât sunt ​​alte țări.
The idea of developing European transport operators and a regulator with a pan-European vision, if intelligently supported by the Romanian negotiators, might actually turn out to work best for Romania's own "national" interest.
Ideea de a construi operatori europeni de transport pentru energie electrică și gaze, și un reglementator cu o viziune paneuropeană, dacă este inteligent susținută de negociatorii români, ar putea constitui cel mai bun lucru pentru propriul interes, ”național”, al României.
About the authors:
Despre Autori:
Sorin Ioniță (coordinator):
Sorin Ioniță (coordonator):
President of Expert Forum, expert in public administration reform, development and local affairs; consultant within the Council of Europe, World Bank and UNDP on Eastern Europe and the Balkans; former representative of Romania in the European Economic and Social Committee (EESC), sections Transport-Energy and Environment-Agriculture; associate lecturer at the Maastricht School of Management (MSM).
Președinte Expert Forum (EFOR), expert ȋn reforma administraţiei publice, dezvoltare şi politici locale; consultant al Consiliului Europei, Băncii Mondiale şi PNUD pe Europa de Est şi Balcani; fost reprezentant al României ȋn Comitetul Economic şi Social European (CESE), secțiunile Transport-Energie şi Mediu-Agricultură; lector asociat al Maastricht School of Management (MSM).
He graduated from the Bucharest Polytechnic Institute (IPB); Bucharest University; has a Master from Central European University (CEU), Budapest; former Fulbright fellow at Georgetown University, Washington DC.
A terminat Institutul Politehnic Bucureşti (IPB); Master la Central European University (CEU), Budapesta; a fost Fulbright fellow la Georgetown University, Washington DC.
Ana Otilia Nuțu (author):
Ana Otilia Nuțu (autor):
Policy analyst on energy and infrastructure, state-owned companies, regulators.
Analist de politici publice în energie şi infrastructură, companii publice, autorităţi de reglementare.
She works as a consultant for the World Bank on public administration reform and on the energy sector, as well as on analysis of EU-financed programs in energy and transport.
Lucrează în proiecte de consultanţă pentru Banca Mondială privind reforma administraţiei publice și a sectorului energiei, precum și în analize privind funcţionarea programelor europene în sectoarele de energie şi transporturi.
She graduated Finance and Banking - BA at the Academy of Economic Sciences (Bucharest) and has a Master's Degree in Public Policy at the Central European University (Budapest).
A absolvit facultatea de Finanţe-Bănci la ASE (Bucureşti) şi are un Master în Politici Publice la CEU, Budapesta.
Since 2015, she is a member of Working Group 3 - Energy and Environment in the Eastern Partnership Civil Society Forum (EaP CSF).
Din 2015 este membru al Grupului de Lucru III - Energie și Mediu al Forumului Societății Civile pentru Parteneriatul Estic (EaP CSF).
Valentina Ivan (author):
Valentina Ivan (autor):
Energy Investment Policy Director for an investment fund carrying investments in CEE region, providing input on the fund's business plans in terms of regulatory and political risks relevant for the energy policy area in several member states.
Director Politica Energetică de Investiții pentru un fond ce realizează investiții în regiunea CEE, evaluează planurile de investiții ale fondului cu privire la impactul riscurilor de reglementare și politice relevante pentru politica energetică din mai multe state membre UE.
Energy policy analyst monitoring and assessing impact of regulatory changes and implementation of EU directives, engaged in research studies for European Commission, research institutes or energy think-tanks and consultancy reports for energy regulator or industry associations.
Analist de politici publice în sectorul energiei, monitorizează și evaluează impactul schimbării cadrului de reglementare și în special implementarea directivelor europene, Valentina este implicată în studii de cercetare pentru Comisia Europeană, institute de cercetare, think-tank-uri în sectorul energiei și rapoarte de consultanță pentru reglementatorul în sectorul energiei și asociații din industrie.
Valentina holds an MSc in Comparative Public Policy from University of Edinburgh and a PhD in Economics (management of energy policies) from Bucharest University of Economic Studies.
A absolvit un Master în Politici Publice Comparate la Universitatea din Edinburgh si este doctor în economie (managementul politicilor energetice) al Academiei de Studii Economice București.
Relevant developments, potential impact, policy recommendations
Evoluții relevante, impact potențial, recomandări de politici
Rodica Milena Zaharia (coordinator)
Rodica Milena Zaharia (coordonator)
Whether one adopts a neoclassicism approach focused on dual markets and institutions, or a world systems one, migration appears to have a deep impact on the economy and society of both sending and destination countries (Messey et al. 1993, Goss & Lindquist 1995, Salazar 2001, Portes & Walton 2013, Portes 2016).
Fie că au abordat migrația din perspectiva neoclasică, a dualității piețelor, instituționalistă sau a teoriei sistemelor mondiale, migrația este un fenomen cu ample și profunde efecte asupra economiei țărilor sursă și a țărilor de destinație (Messey et al. 1993, Goss & Lindquist 1995, Salazar 2001, Portes & Walton 2013, Portes 2016).
This study aims to identify the role of legal migration in balancing the labour force demand and supply in Romania.
Prezentul studiu încearcă să identifice rolul migrației legale în echilibrarea balanței dintre cererea și oferta de forță de muncă.
As such, it focuses on identifying the main characteristics of the Romanian labour market, the challenges it is confronted with before proposing public policies meant to ensure the integration of third country immigrants (immigrants other than asylum seekers or refugees) into the niches of the labour market where the available supply of labour is inadequate.
Din această perspectivă, studiul se concentrează pe identificarea principalelor caracteristici ale pieţei muncii din România şi a provocărilor cu care se confruntă, precum şi pe creionarea unor direcții de dezvoltare a unor politici publice menite să asigure o integrare a imigranţilor din ţările terţe, care să răspundă nevoilor pieţei muncii şi cerinţelor de dezvoltare a economiei româneşti.
The analysis of the role of migration, in general and of legal third-country migration in particular is especially challenging in Romania's case.
Pentru România, o analiză a rolului migraţiei, în general, a imigraţiei legale din ţările terţe, în particular, implică o cercetare foarte complexă.
It cannot be isolated from the demographic context, the attractiveness of the labour market, from emigration or from the international context that has a powerful influence on the policies in this sector.
Ea nu poate fi izolată de contextul demografic, de atractivitatea pieţei muncii, de emigraţie sau de contextul internaţional care influenţează foarte puternic politicile din acest domeniu.
Moreover, Romania's EU membership has critical implications in immigration matters, as EU labour market and policies shape the domestic labour supply in Romania while defining the boundaries of local migration-related legislation.
În plus, apartenenţa României la UE are implicaţii profunde asupra imigraţiei, în general, influenţând atât nevoia de forţă de muncă din ţara noastră, rezultat al liberei circulaţii a persoanelor în UE, dar şi legislaţia care reglementează imigraţia, mai ales a acelei părţi din legislaţia europeană, ce trebuie transpusă în legislaţia internă.
This study delivers a qualitative analysis based on empirical research of primary documents, secondary literature, in-depth interviews and focus-groups with a several categories of stakeholders (representatives of trade unions, employer's associations, experts) as well as with Romanian emigrants, repatriated persons, immigrants from third-countries, as well as citizens.
Studiul de faţă este, prin excelenţă, o cercetare calitativă, care se bazează pe o analiză a literaturii de specialitate, dar şi pe interpretarea unor date calitative ce provin din interviuri în profunzime și focus grupuri cu o multitudine de părţi cointeresate ale pieței muncii: reprezentanți ai sindicatelor, ai patronatelor, specialiști, emigranți români, repatriaţi, imigranţi din ţările terţe și simpli cetățeni.
The contributions of the study are twofold.
Contribuţiile studiului pot fi evidenţiate pe două direcţii majore.
First, it provides a first cut on the analysis of third-country migration in relation to the Romanian labour market.
O primă direcţie este cea a analizei imigrației din ţările terţe în relaţie cu piaţa muncii.
The results show that Romania is hardly special in the broader EU context when it comes to demographic decline and its negative consequences for the labour market and social security system.
Contextualizarea imigrației din ţările terţe în România pe fondul evoluţiilor europene, oferă o înţelegere mai bună a situației ţării noastre la acest capitol.
A second contribution is an empirically rich basis for formulating public policy recommendations to address the migration-labour market nexus discussed above.
O a doua contribuție este dată de direcţii de dezvoltare a unor politici publice pe care studiul le recomandă în baza analizei efectuate.
The study is based on a two-pronged analysis.
Prezentul studiu are o structură orientată pe două axe.
The first line of analysis is a descriptive one, identifying the main problems that challenge the third countries in EU, in general, and in Romania, in particular (Chapters 1 and 2).
O primă axă este una contextuală, de identificare a principalelor probleme cu care se confruntă imigraţia din ţările terţe în UE şi în România (capitolul 1 şi 2).
The second analytical axis provides the evidence for proposing concrete public policies meant to ensure the integration of immigrants from third countries in local labour markets in a way that responds to local economic and social development imperatives (chapters 3 and 4).
A doua axă este dată de creionarea unor căi de dezvoltare a politicilor publice, menite să asigure o integrare a imigranţilor din ţările terţe, care să răspundă nevoilor pieţei muncii şi cerinţelor de dezvoltare a economiei româneşti (capitolul 3 şi capitolul 4).
The study concludes with several key enforcements of the research theme.
Studiul se încheie cu o serie de concluzii care întăresc principalele idei ale cercetării.
The use of very complex terms, the conceptual overlaps and inconsistency, the lack of data and inconsistent reporting, made the process difficult to obtain a complex analysis in several countries.
Complexitatea terminologiei, suprapunerile de termeni, lipsa datelor şi a omogenităţii înregistrării acestora determină dificultatea realizării unor analize profunde, comparabile între diferite ţări.