natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In this global context, the dynamics of Romania's overall position between 2001 - 2011 is characterized by a significant increase in the country's share in world total exports, and practically on all markets.
În acest context global dinamica poziției de ansamblu a României între 2001 și 2011 se caracterizează printr-o creștere importantă a ponderii țării în total exporturi mondiale, și către practic toate piețele.
Trade links between Romania - EU have developed the fastest, as a result of the economic integration.
Legăturile comerciale România - UE s-au dezvoltat cel mai rapid, consecință a integrării economice.
Moreover, the level of convergence of Romania's intra- industrial trade with the EU-27 increased significantly, which means that the likelihood for asymmetric shocks between Romania and the EU continues to decrease.
Mai mult, gradul de convergență al comerțului intra-industrial al României cu UE27 a crescut semnificativ 2008, ceea ce înseamnă că posibilitatea apariției de șocuri asimetrice față de Uniunea Europeană continuă să se reducă.
Romania's export growth was accompanied however by an even more significant increase of imports, which resulted in an ever more negative foreign trade balance, both with the world economy but especially with the other EU countries.
Creșterea exporturilor României a fost însoțită însă de o creștere chiar și mai importantă a importurilor, ceea ce a rezultat într-o dinamica tot mai negativă a balanței schimburilor externe, atât vis-a-vis de economia mondială dar mai ales către restul țărilor UE.
For this reason, access to non-EU markets must remain a priority for the trade policy.
Din acest motiv, deschiderea comercială către alte piețe trebuie să rămână o prioritate a politicii comerciale.
In 2011, the top EU countries importing Romanian goods (excluding services) were:
Topul țărilor UE importatoare de produse românești (exclusiv servicii) era în 2011:
Germany (1) Italy (2), France (3), Hungary (4), Bulgaria (5), United Kingdom (6), Netherlands (7), Spain (8), Poland (9), Austria (10).
Germania (1), Italia (2), Franța (3), Ungaria (4), Bulgaria (5), Marea Britanie (6), Olanda (7), Spania (8), Polonia (9), Austria (10).
Germany is Romania's main trading partner.
Germania este principalul partener comercial al României.
With minor variations, this hierarchy has remained constant throughout the analysed period.
Cu mici variații, această ierarhie s-a menținut constantă pe tot intervalul analizat.
In the year 2011, Romania had trade surplus with seven EU Member States and a deficit in the relationship with the other 19.
La nivelul anului 2011, România înregistra surplus comercial cu 7 state membre ale UE și deficit pe relația cu celelalte 19.
France is the country with which Romania has the most significant trade surplus, which reflects, to a large extent, the export performance of machinery and transport equipment.
Franța este țara cu care România înregistrează cel mai important surplus comercial, ceea ce reflectă într-o mare măsură performanța la export a mașinilor și echipamentelor de transport.
Structural considerations on Romanian exports
Considerente structurale referitoare la exporturile României
From a structural point of view, the share of Romania's agricultural products in world exports doubled in the timeframe considered, (with the main increase to EU15), and important increases in exports of industrial goods (mainly to EU12 and EU15) as well as in exports of market services (particularlyto BRIC countries and the “rest of the world”.
Din punct de vedere structural, a avut loc o dublare a ponderii României în exporturile mondiale de produse agricole (cu creşterea cea mai importantă către UE15), și creșteri importante ale exporturilor de bunuri industriale (mai ales către UE12, dar și către UE15), ca și a exporturilor de servicii de piață (în primul rând către țările BRIC și „Restul lumii”).
Brasil, Russia, India, China]
Brazilia, Rusia, India, China]
The agricultural potential is still far from being fully exploited, as results from the negative balance of trade in food, beverages and tobacco while the agriculture employs an important part of the labor force.
Potențialul agricol este totuși insuficient exploatat, ceea ce rezultă și din balanța negativă a comerțului cu bunuri alimentare, băuturi și tutun, deși agricultura ocupă o parte importantă a forței de muncă.
Agriculture is of course situated on the value chain of the foods and beverages industry, an increasingly important sector for Romania in terms of share in world and European added value but not in terms of foreign trade.
Agricultura se află evident pe lanțul de valoare al industriei de alimente și băuturi, sector din ce în ce mai important pentru România în ceea ce privește ponderea în valoarea adăugată mondială și europeană, dar nu și în termeni de comerț exterior.
The food and beverages industry has a medium level of fragmentation, but the share of intermediate consumption in the Romanian agricultureal sector has declined significantly between 2001 and 2011.
Industria de alimente și băuturi are un nivel de fragmentare mediu, dar ponderea consumului intermediar din sectorul agricol românesc a scăzut semnificativ între 2001 și 2011.
Currently, the vast majority of the agricultural production is used for direct final consumption of households.
În prezent, marea majoritate a producției agricole este destinată direct consumului final al gospodăriilor.
Romanian agriculture is currently supported by the Common Agricultural Policy, but in order to maintain the advantage thus created, the development of this sector will have to be based on increasing quality and sustainability of agricultural products and on exploiting niches, through diversification and processing.
Agricultura României este în prezent susținută de politica agricolă comună, dar pentru menținerea avantajului astfel creat dezvoltarea acestui sector va trebui să se bazeze pe creșterea calității și sustenabilității produselor agricole și exploatarea nișelor, prin diversificare și prelucrare.
International trade in market services is also a special case.
Comerțul internațional cu servicii de piață este de asemenea un caz special.
As a result of the current state of globalization, the share of exports in total production and value-added in market services has grown in most macro-regions, including EU12, but not in Romania.
Ca efect al stadiului actual al globalizării, ponderea exporturilor în total producție și valoare adăugată de servicii de piață a crescut în majoritatea macro-regiunilor, inclusiv UE12, dar nu și în România.
Considering the liberalisation of service markets in the EU and that the share of market services produced in Romania in global production and value-added grew steadily from 2001 to 2011, it would be useful to investigate Romania's potential competitive advantage on the international market in this field and of possible barriers to its realisation.
Având în vedere contextul liberalizării piețelor serviciilor în UE și faptul că ponderea serviciilor de piață produse în România în producția și valoarea adăugată mondială a crescut puternic între 2001 și 2011, ar fi util de investigat existența unui potențial avantaj competitiv al României pe piața internațională în acest domeniu și a eventualelor bariere care să permită realizarea acestuia.
It is important to note that, compared to other EU countries, goods produced in Romania embed the smallest share of services as intermediate consumption, which means that growing services are directed mostly to the final consumption.
Este important de observat că, prin comparație cu alte țări ale UE, bunurile produse în România înglobează ponderea cea mai mică de servicii în consumul intermediar, ceea ce înseamnă că serviciile în creștere sunt mai ales destinate consumului final.
As regards the manufactured goods, a particular case is the fast growth of Romania's exports of motor vehicles which have doubled over the considered timeframe.
În ceea ce privește bunurile industriale prelucrate, se detașează prin dinamica ascendentă exporturile României de autovehiculele care s-au dublat pe intervalul considerat.
This is a consequence of the presence in Romania of major international car manufacturers, , especially Renault, which accounts for the majority share of the Romanian exports of motor vehicles.
Acest lucru se datorează atragerii de către România a marilor producători de automobile, în special Renault, responsabil pentru cea mai mare parte a exporturilor românești.
A second main group of manufactured goods exported by Romania are other industrial goods, which together with the motor vehicles represent almost three quarters of the country´s total exports of manufactured goods.
A doua categorie de bunuri exportate preponderent de România sunt alte produse industriale, care împreună cu autovehiculele, reprezentând aproape trei sferturi din totalul exporturilor de produse industriale prelucrate.
The counter example is represented by the chemical products, with growing trade deficit, in the context of a steep competitivity loss of the local petrochemical industry.
La polul opus se situează produsele chimice, cu deficit comercial în creștere, pe fondul scăderii puternice a competitivității și performanțelor industriei petrochimice locale.
Various manufactured items (Harmonized System 6 +8).]
Articole manufacturate diverse (SA 6+8).]
Last but not least it is worth noting that Romania exports more raw materials than imports, which shows that the country's position on the value chain could be improved with the existing resources.
Nu în ultimul rând este de remarcat că România exportă mai multe materii prime decât importă, ceea ce relevă faptul că poziționarea țării pe lanțul de valoare ar putea fi îmbunătățită cu resursele existente.
Meanwhile, the final consumption goods have dominated the imports' structure, which created further disadvantages for the position of the Romanian economy in the context of the recent global crisis.
În același timp, bunurile de consum final au dominat structura importurilor, ceea ce a defavorizat suplimentar poziția economiei românești în contextul crizei mondiale recente.
However, except for 2002 and 2009, Romania has experienced a period of relative improvement of its economic performance and competitiveness of exported goods, situation reflected in terms of trade higher than one. .
Totuși, cu excepția anilor 2002 și 2009, România a cunoscut o perioadă de îmbunătățire relativă a performanțelor economice și a competitivității bunurilor exportate, situație reflectată de raportul de schimb supraunitar.
From this perspective, 2004, 2005, 2006 and 2007 brought the best results and after the economic crisis began, the year 2010 marked a positive trend.
Din acest punct de vedere anii 2004, 2005, 2006 și 2007 au adus cele mai bune rezultate, iar după declanșarea crizei economice anul 2010 a marcat o ameliorare a acestui raport.
Analysis of the dynamics of Romanian exports' performance
Analiza dinamicii performanței exporturilor României
The ranking of top of goods exported by Romania has changed between 2001-2011, the three main classes of products exported in 2011 having a small share in the previous ten years.
Ierarhia produselor de top exportate s-a schimbat între 2001-2011, cele 3 principalele clase de produse exportate în 2011 având o pondere mică în urmă cu zece ani.
Structural changes brought into the top cars and the group equipment, nuclear reactors, boilers, in parallel with the exit of textiles, leather products and footwear (present in 2001).
Schimbările structurale au adus în top autovehiculele și grupa de produse utilaje, reactoare nucleare, boilere, în paralel cu ieșirea din top a produselor textile și produselor de pielărie și încălțăminte (prezente în 2001).
In 2011, the main group of products exported by Romania was electronic and electric equipment.
În 2011, grupa de produse echipamente electrice și electronice era principala grupă de produse exportată de România.
There was a decrease in the share of low-technology goods in favor of medium technology as well as an increase in technology-intensive goods.
A avut loc o scădere a ponderii bunurilor de tehnologie joasă în favoarea celor de tehnologie medie, ca și creșterea bunurilor tehnologic intensive.
However, from the perspective of the market shares, the performance of key products exported in 2001 was significantly higher than key products exported in 2011.
Totuşi, din perspectiva cotelor de piață, performanțele produselor cheie exportate în 2001 au fost cu mult superioare celor reușite de produsele cheie exportate în 2011.
There have not been any drastic changes in the key strategic partners for key products: in 2001 those were Italy, Germany and Turkey and in 2011 three out of the seven key products arrived on the German market, with the rest going to Turkey, Hungary, Ukraine and France.
Modificările nu au fost drastice în ceea ce privește partenerii strategici pentru produsele cheie: în anul 2001 aceștia au fost Italia, Germania și, Turcia, iar în 2011 trei dintre cele șapte produse cheie a ajuns pe piața germană, restul au mers în Turcia, Ungaria, Ucraina și Franța.
The level of competitiveness is analyzed at a 2-digit Harmonized System classification and the selection included the top five key products categories which in both years analyzed accounted for almost 50% of total exports value, proving the strategic role they play in Romania's foreign trade.
Gradul de competitivitate a fost analizat pornind de la o clasificare de 2 cifre SA și au fost selectate primele 5 clase de produse cheie ce au reprezentat în ambii ani analizați aproape 50% din totalul valorii exporturilor, demonstrând rolul strategic pe care acestea îl au în ceea ce privește vânzările externe ale României.
The analysis extended to a 4-digit level in groups highlighted key products exported by Romania for which it is interesting an assessment of the level of competitiveness and diversification compared with other countries.
Extinderea analizei la un nivel de 4 cifre în cadrul grupurilor a reliefat produsele cheie exportate de România pentru care se justifică o analiză a nivelului de competitivitate și diversificare în comparație cu alte țări.
In 2011 these product groups were:
În 2011 acestea au fost:
Parts and accessories for motor vehicles, Wires, cables and other electrical isolated conductors; motor vehicles (including trucks); Electric wire telephone sets; Petroleum oils (not raw); Waste and iron scrap, air pumps, vacuum hoods equipped with a fan.
Piese și accesorii pentru autovehicule; Sârme, cabluri și alţi conductori electrici izolați; Autoturisme (inclusiv autocamioane); Aparate electrice de telefonie pe fir; Uleiuri din petrol (nu brute); Deșeuri și resturi feroase; deșeuri lingotate din fier sau din oțel; Pompe de aer, de vid, hote prevăzute cu un ventilator.
Hierarchy in terms of competitiveness on the destination markets places the second largest export group, 8544 - Wires / isolated cables, as the top performer in 2011.
Ierarhia în termeni de competitivitate pe piețele de destinație plasează cea de-a doua mare grupă de export, 8544 - Fire/cabluri izolate, ca cel mai bun performer în 2011.
Although the most important in terms of exports, the automotive industry holds the last position, compared to the other products in terms of market share achieved:
Deși cea mai importantă în ceea ce privește exporturile, industria auto ocupă ultimul loc, față de celelalte produse de comparație, în termeni de cotă de piață obținută:
2.9% in France and 3.2% in Germany for automobile parts and accessories.
2,9% în Franța pentru automobile și 3,2% în Germania pentru piese și accesorii pentru autovehicule.
In terms of unit prices, the most expensive products exported by Romania are electrical wire telephony sets, in most cases being a direct correlation between prices and the market share obtained.
În materie de prețuri unitare, cele mai scumpe produse exportate de România dintre cele analizate sunt aparatele electrice de telefonie pe fir, în majoritatea cazurilor existând o corelație directă între prețurile practicate și cota de piață obținută.
Harmonized System.]
Sistem armonizat (SA).]
As regards the destination markets for key products, three out of the seven key products are imported by Germany and hold a market share of more than 3% on the German market.
În ceea ce privește piețele de destinație pentru produsele cheie, trei din cele șapte produse cheie sunt importate de Germania și au pe piața germană o cotă de piață mai mare de 3%.
Other strategic markets are Turkey, Hungary, Ukraine and France.
Alte piețe strategice sunt Turcia, Ungaria, Ucraina și Franța.
On the destination markets, Romania is present in the top 10 exporters in all key export products.
Pe piețele de destinație, România este prezentă în top 10 exportatori în cazul tuturor produselor cheie de export.
Shares in world exports range between 0.3% and 3.2% and more than that, exporters of products with the best performance are in the top three suppliers of their strategic markets, proving a good capacity to compete internationally.
Ponderile în exporturile mondiale variază între 0.3% și 3.2% și mai mult decât atât, exportatorii produselor cu cele mai bune performanțe se situează în primii trei furnizori de produse pentru piețele lor strategice dovedind o bună capacitate de a concura pe plan internațional.
For strategic destination markets, differences in terms of competitiveness towards their main competitors were assessed based on a diagram with three components:
Pentru piețele de destinație strategice diferențele de nivel de competitivitate față de principalii competitori au fost evaluate pe baza unei diagrame cu trei dimensiuni:
(1) the market share, (2) export unitary prices on the strategic destination market and (3) the share in world exports for the specific product category.]
(1) cota de piață, (2) prețurile unitare de export pe piața de destinație strategică și (3) ponderea în exporturile mondiale pe categoria respectivă de produse. ]
Direct competitors for key exported products are mainly EU member states, the most frequent being Poland, Italy and the UK.
Competitorii direcți pentru produsele cheie exportate sunt cu preponderență țări membre ale UE, cei mai frecvenți fiind Polonia, Italia și Marea Britanie.
When corroborating within charts the market shares, unit prices and shares in world exports, we observe that Romania ranks alongside competitors such as Poland, Slovenia and Japan in the automobile industry, with Lithuania and Poland in the case of fuels, and is competing with Poland, Italy, UK, Russia, Holland, the U.S. and Germany for the rest of the key exported products.
Corelând cotele de piață, prețurile unitare și ponderea în exporturile mondiale în cadrul unor diagrame, se observă ca România se plasează alături de competitori precum Polonia, Slovenia și Japonia în cazul industriei auto, pe poziție similară cu Lituania și Polonia în cazul combustibililor și concurând cu Polonia, Italia, UK, Rusia, Olanda, SUA și Germania pentru celelalte produse cheie.
Romania's export profile is similar to the countries of Central and Eastern Europe, primarily to that of Poland.
Profilul de export al României este similar țărilor Europei Centrale și de Est, în principal cu cel al Poloniei.
The price factor does not justify in all cases the performance of countries in terms of market share gained.
Factorul preț nu justifică în toate cazurile performanța țărilor în materie de cotă de piață dobândită.
An in-depth market analysis, which is beyond the scope of this paper, may shed further light on the sources of competitive advantages.
O analiză detaliată de piaţă, care trece însă de obiectivele acestei lucrări, poate oferi explicaţii suplimentare despre sursele avantajelor competitive.
Structural considerations regarding the added value created in Romania
Considerente structurale referitoare la valoarea adăugată creată în România
The performance of external trade is inherently linked to the economic performance in general, and there are numerous theories and practical applications that evaluate one side or the other of this obvious but complex relationship.
Performanța comerțului exterior este legată intrinsec de performanța economică în general, și există numeroase teoretizări și aplicații practice care evaluează o fațetă sau alta a acestei relații evidente, dar complexe.
The conceptual framework of the analysis on the relationship between the performance of external trade and the economic growth is set by the globalization process and its effects on the fragmentation of value chains; thus, the ultimate indicator of export competitiveness becomes the correlation between the export performance and the domestic income created throughout the value chain of its production.
Cadrul conceptual al analizei legăturii dintre performanța comerțului exterior și creșterea economică este impus de procesul globalizării și efectele sale asupra fragmentarii lanțurilor de valoare; indicatorul ultim al competitivităţii exporturilor devine astfel corelația dintre performanța exporturilor și venitul intern realizat pe întregul lanț de valoare al producției acestora.
A value chain can be defined by the number of activities and processes that are taken place in order to produce and distributethe respective goods to the end user.
Premisa de bază este deci că o economie este cu atât mai competitivă la export, cu cât asigură prin intermediul schimburilor internaționale venituri mai mari cetățenilor săi.
This is a somewhat simplifying vision, to the extent to which it doesn't take into consideration the sustainability of these incomes and their growth tendency over time.
O viziune oarecum simplificatoare în măsura în care nu discută sustenabilitatea acestor venituri și tendințele de creștere pe termen lung.
We try to compensate this limitation by analyzing a relatively important time period and by referring to the economic convergence process between Romania and the EU. ]
Încercăm să compensăm această limitare prin analiza unui interval de timp relativ important și prin referințele la procesul de convergență economică dintre România și Uniunea Europeană.]
Between 2001-2011, but especially during the global economic boom between 2003 - 2007, the emerging economies and many of the developing countries have recorded growth rates far larger than those of already developed countries.
În perioada 2001-2011, dar în special în timpul boom-ul economic mondial din 2003-2007, economiile emergente și multe dintre statele în curs de dezvoltate au înregistrat rate de creștere mult mai mari decât țările dezvoltate.
This has resulted in a decrease of the global income shares of developed countries.
Aceasta a rezultat într-o scădere a ponderii veniturilor globale din țările dezvoltate.
The biggest loss was reported by the USA and the most substantial gain was recorded by China.
Cel mai mult a pierdut SUA, iar câștigul cel mai substanțial l-a înregistrat China.
Globalization preceded the crisis, but the latter exposed the vulnerabilities of the global economic system and was followed by an intensification of the rate with which the global income was redistributed in favor of the BRIC countries and the “Rest of the World”.
Globalizarea a precedat criza, dar aceasta din urmă a adus în prim-plan vulnerabilitățile sistemului economic mondial, și a fost însoțită de o accentuare a ritmului redistribuirii venitului global în favoarea țărilor BRIC și din „Restul Lumii”.
But neither the boom, nor the crisis changed the fact that the bulk of the global incomes (the worldwide GDP) remained in the hands of the developed countries, although it has significantly dropped in the timeframe considered in this study.
Dar nici boom-ul, nici criza nu a schimbat faptul că cea mai mare parte a veniturilor globale (PIB-ul mondial), rămâne în mâinile țărilor dezvoltate, deși a scăzut semnificativ în perioada analizată în această lucrare.