natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The EU campaign aimed at presenting and promoting itself started from the premise that European citizens must be persuaded about the reasons for the integration process, being neglected the emotional components of a potential European identity.
Campaniile de promovare și, în general, strategia de prezentare și comunicare a UE au plecat, de la bun început, de la premisa că cetățenii europeni trebuie convinși de raționalitatea procesului de integrare, fiind ignorate sau chiar intenționat reprimate componentele pasionale și emoționale ale unui posibil atașament european.
In Romania, the analysis departs from the observation that extremist groups clustered in an area of political marginality where they could become radical without control from state institutions and outside legal interdictions.
În contextul românesc, analiza pleacă de la constatarea că grupurile extremiste și xenofobe s-au cantonat într-o zonă de marginalitate politică unde au putut să se radicalizeze fără să se afle în vizorul instituțiilor de control și fără să facă obiectul direct al aplicării unor interdicții legale.
Such groups often declare themselves orthodox-nationalist, claiming explicitly or implicitly to be the successors of the legionary movement from the inter-war period.
Grupările de acest gen se declară, adeseori, ortodox-naționaliste, pretinzând, în mod explicit sau implicit, că sunt continuatoarele mișcării legionare din perioada interbelică.
Their activity usually takes place online.
Activitatea acestora se desfășoară, în mare măsură, în mediile virtuale.
Apart from the identification of mechanisms used by Romanian institutions to diminish euroscepticism and extremism, the study makes four recommendations:
Dincolo de menționarea dispozitivelor pe care instituțiile din România le folosesc pentru combaterea euroscepticismului și a radicalizării xenofobe, studiul formulează patru recomandări:
(1) a careful selection and training of those who provide education in European studies; (2) the emphasis of European values and principles for institutions that provide education in European studies; (3) regular courses for public officers and (4) socio-economic measures that can improve the living standards of those segments prone to be receivers of eurosceptic discourses.
(1) o mai atentă și exigentă selecție și pregătire a formatorilor în domeniul studiilor europene; (2) readucerea valorilor și principiilor ce reprezintă fundamentul european în atenția formatorilor și a instituțiilor ce furnizează educație în domeniul studiilor europene, (3) introducerea unor cursuri periodice de perfecționare pentru funcționarii publici și (4) lansarea unor măsuri socio-economice integrate și planificate care să permită ameliorarea nivelului de trai al populației susceptibile să fie receptivă la mesajele de tip eurosceptic.
In this context, the cooperation between state institutions and civil society is of crucial importance.
Colaborarea între instituțiile statului și organizațiile societății civile este un element fundamental.
Opportunities and challenges over the 2014-2020 period
Oportunități și provocări în perioada 2014-2020
Iordan Gheorghe Bărbulescu (coordinator)
Iordan Gheorghe Bărbulescu (coordonator)
Iordan Gheorghe Bărbulescu is a University professor, he holds a PhD in political science/ international relations, supervisor of doctoral programmes within the National School of Political Sciences and Public Administration (NSPSPA), and has authored numerous papers in European Studies field, such as:
Iordan Gheorghe Bărbulescu este profesor universitar, doctor în ştiinţe politice/relaţii internaţionale, conducător de doctorat la SNSPA, autorul mai multor lucrări din domeniul studiilor europene precum Uniunea Europeană.
Mechanisms of cooperation between the Government and the Parliament in European affairs.
Mecanisme de colaborare între Guvern şi Parlament în domeniul afacerilor europene.
Comparative study in EU Member States” 2012.
Studiu comparativ în statele membre UE”, 2012.
His activity crosses the academic realm, being also President of the Romanian Association of International Relations and European Studies and the President of ECSA - Romania.
Activitatea sa se desfăşoară şi dincolo de universitate, fiind Preşedintele Asociaţiei Române de Relaţii Internaţionale şi Studii Europene şi Preşedintele ECSA-România.
He used to work for the Ministry of Foreign Affairs, in the European Affairs field, being rewarded the Knight Order of the Faithful Service.
A lucrat în MAE în acelaşi domeniu al afacerilor europene, fiind răsplătit, pentru activitatea desfăşurată în procesul de aderare a României la UE, cu Ordinul Naţional Serviciul Credincios în gradul de Cavaler.
Specialized in European Union policies and organizational evaluation, he is the coordinator of the European Documentation Centre in NSPSPA, and member of the Romanian Team Europe Network since July 2012.
Este coordonatorul modulului Jean Monnet Etnie, confesiune şi dialog intercultural la graniţa estică a Uniunii Europene (2010- 2013), desfăşurat la Universitatea din Oradea.
In the last five years he has actively participated in the implementation of strategic projects connected to the structural reform of the higher education system in Romania.
Este autorul a peste 70 de articole şi recenzii în reviste, proceeding-uri ale unor conferinţe internaţionale sau volume colective.
He is involved in the editorial activities of Eurolimes and executive editor of The Annals of University of Oradea for International Relations and European Studies.
Mircea Brie a implementat 10 proiecte finanţate de Uniunea Europeană, unele dintre ele circumscriindu-se domeniului relaţiilor inter-comunitare, inter-etnice şi cercetării conduse privind studiile de populaţie, incluzând fenomenul migraţiei.
Author and co-author of 6 books, editor and coordinator of 11 collective volumes.
Nicolae Toderaș este lector universitar în cadrul Departamentului de Relații Internaționale și Integrare Europeană din SNSPA.
Over 70 articles and reviews in journals, proceedings of international conferences or collective volumes.
Din 2008 coordonează activitatea Centrului de Documentare Europeană din SNSPA, iar din iulie 2012 este membru al Rețelei Team Europe.
Competences: european integration, interethnic and inter-confessional relations, sociology, social history, migration, intercultural dialogue, demography, border studies.
A participat activ la implementarea unor proiecte strategice în domeniul reformei structurale a învățământului superior din România.
He has implemented 10 projects financed by the European Union, many of them circumscribing the area of inter-community relations, inter-ethnic relations and research conducted on population issues, including the phenomenon of migration.]
În ultimii cinci ani a contribuit la transferul de politici, abordări, instituții și instrumente în domeniul educației din România în Republica Moldova.]
The study was designed as an analysis of the cross-border cooperation between these countries and of the role played by state and non-state actors in the respective process.
Studiul a fost gândit ca o analiză a cooperării transfrontaliere și a rolului jucat de actorii statali și non-statali în respectivul proces.
The overall objective of the study is to identify present and potential opportunities and challenges in the cross-border cooperation between Romania and Ukraine, respectively between Romania and the Republic of Moldova over the 2014-2020 period.
Obiectivul general al studiului a fost acela de a identifica provocările și oportunitățile, prezente și viitoare în cooperarea transfrontalieră, existente între România și Ucraina, respectiv între România și Republica Moldova, în perioada 2014 - 2020.
Consequently, we have chosen to study the socio-economic dimension of intervention, as well as the political and security dimensions.
De aceea, a fost aleasă calea studierii, pe de o parte, a dimensiunii socio-economice de intervenție și, pe de altă parte, a celei politice și de securitate.
Attention was also given to the way in which Romania supports the desideratum of the Republic of Moldova and Ukraine of becoming EU member states.
Nu a fost neglijat nici modul în care România, susține dezideratul aderării la UE a Republicii Moldova și a Ucrainei.
The relevance of the topic is even higher since Eastern Europe, and especially Ukraine, as well as the Republic of Moldova, are subject to external pressures which lead to security vulnerabilities that inevitably affect the EU's Eastern border and, consequently, the security of the entire region.
Relevanţa temei este cu atât mai ridicată cu cât Europa estică, în special Ucraina, dar şi Republica Moldova sunt supuse unor presiuni externe care, la rândul lor, produc vulnerabilităţi de ordin securitar ce afectează inevitabil frontiera estică a UE și, deci, securitatea întregii regiuni.
The research method used was mainly focused on the analysis of documents and case studies.
Metoda de cercetare utilizată a fost, în principal, cea a analizei documentelor și studiilor de caz.
During the process of collecting empirical data and writing the study, special attention was given to consulting decision makers within the Government of Romania, such as MFA, MRDPA, other ministries and governmental agencies which are involved in cross-border cooperation projects.
Pe parcursul colectării datelor empirice și redactării studiului a fost acordată o atenție deosebită consultării decidenților români direct implicați, adică Guvern, MAE, MDRAP, alte ministere și agenții guvernamentale implicate în derularea proiectelor de cooperare transfrontalieră.
The implementation of interventions for cross-border cooperation during the 2007-2013 period points out several aspects regarding the way in which the cooperation programme between the three countries was conceived, which has conditioned the effective and efficient fulfilment of expected results.
Implementarea intervențiilor de cooperare transfrontalieră aferente perioadei 2007-2013 evidențiază mai multe aspecte legate de modul de concepere a programelor de cooperare între cele trei state condiționând, astfel, atingerea eficientă și eficace a rezultatelor preconizate.
The approach of trilateral cooperation required greater focus on the differentiation of needs, by taking into account the specificities of each region and the distinct regional priorities.
Abordarea cooperării trilaterale a reclamat o atentă aplecare asupra diferențierii nevoilor, ținând cont de specificul fiecărei regiuni și de prioritățile regionale distincte.
This approach requires the allocation of a significant amount of time for identifying common needs, establishing the type of intervention, designing grant applications, conducting projects etc. To this end, lessons learned from the previous financial exercise are valuable both from the perspective of programming interventions for the 2014-2020 period (easier identification of intervention priorities), as well as for establishing the cooperation framework for the future programme (approaches, common norms, procedures, criteria, categories of beneficiaries etc.).
O asemenea abordare necesită însă mai mult timp pentru identificarea nevoilor comune, stabilirea manierei de intervenție, conceperea cererilor de finanțare, derularea proiectelor ceea ce ne duce la concluzia că, lecțiile învățate din exercițiul financiar precedent, sunt valoroase atât din perspectiva programării intervențiilor pentru perioada 2014-2020 (identificarea mult mai facilă a priorităților de intervenție), precum și pentru stabilirea cadrului de cooperare pentru viitorul program (abordări, norme comune, proceduri, criterii, categorii de beneficiari ș.
Dysfunctionalities to one level lead to failure in cooperation or reduce its effectiveness.
Disfuncționalitățile unuia dintre niveluri generează eșecul cooperării sau reduce eficiența sa.
Consequently, cross-border cooperation is not only the concern of states, as international actors, but also of local and regional public administration, as well as of private actors in the non-governmental field or in the business environment.
Prin urmare, cooperarea transfrontalieră nu mai este apanajul strict al statelor, ca actori internaționali, ci și al administrației publice locale sau regionale, dar și a actorilor privați din mediul nonguvernamental sau mediul pentru afaceri.
In this chapter we identified the need to strengthen the ENP not only by supplementing financial instruments, but also by rethinking the policy from a structural point of view.
În cadrul acestui capitol se identifică nevoia consolidării PEV nu doar prin suplimentarea instrumentelor financiare, ci și prin regândirea structurală a acestei politici.
Special attention was given to analysing the issue of the EU's internal and external borders, due to the existence of different perspectives on cross-border cooperation in the two cases.
Un loc aparte l-a avut analiza problematicii frontierelor interne și externe ale UE, dată fiind existența unor perspective diferite asupra cooperării transfrontaliere între cele două cazuri.
Regardless of the fact that we are talking about internal or external borders, our analysis has showed that the general image of the borders reflect the stage, depth and honesty of cross-border cooperation.
Indiferent însă că vorbim despre cele interne sau cele externe, analiza noastră a evidențiat că imaginea frontierelor reflectă stadiul, profunzimea și onestitatea cooperării transfrontaliere.
Cooperation in border areas should lead to opening and diluting barriers between people, communities, institutions, organizations or countries, in other words, to unify and not to separate.
Relațiile de colaborare din spațiul de frontieră trebuie să conducă la deschiderea și diluarea barierelor între oameni, comunități, instituții, organizații sau state, altfel spus, să unească și nu să separe.
This logic is valid both at the EU level, as well as at national, regional and local level.
Această logică este valabilă atât la nivelul UE, cât și la nivelul statelor, a regiunilor sau comunităților locale.
In the first chapter we also highlighted the fact that under the influence of the European Neighbourhood Policy the concept of external border of the European Union tends to entail new forms of expression.
Tot în primul capitol se subliniază faptul că, sub influența Politicii Europene de Vecinătate, conceptul de frontieră externă a Uniunii Europene tinde să capete noi forme de exprimare.
On the other hand, the European Union's action through which it is trying to implement policies for regional cohesion at its current borders, are, according to some analysts, proof that the Union is consolidating its current external borders, thus taking into consideration, at least for the moment, the option of slowing down the process of enlargement to the East, without effectively closing the gates.
Pe de altă parte, acțiunile prin care UE încearcă să implementeze politici de coeziune regională la granițele sale actuale, sunt, potrivit unor analiști, dovada că Uniunea își consolidează frontierele externe actuale, luându-se astfel în calcul, cel puțin pentru moment, varianta încetinirii procesului de extindere spre Est, fără însă a fi închise formal porțile UE.
Moreover, the adhesion process encompasses two fundamental dimensions: the political will of the EU member states and the capacity of candidate states to fulfil the Copenhagen criteria.
De altfel, procesul de aderare este unul care presupune două paliere fundamentale: voința politică a membrilor UE și capacitatea statelor candidate de a îndeplini criteriile de la Copenhaga.
In the last case, we are dealing with a long term process, for which we know the beginning, but we do not know when it ends, or even how it will end.
Și aici avem de-a face cu un proces de durată despre care știm când începe, dar nu știm când se termină și, nici măcar, cum se termină.
Surely enough, along this process of progressive closeness between the two parties, political and economic cooperation improves, cross-border cooperation being part of the first category.
Sigur însă, de-a lungul acestui proces de apropiere progresivă a celor două părți, se îmbunătățește cooperarea politică și economică, în prima categorie intrând și cooperarea transfrontalieră.
The current context (see the crises in Georgia, Ukraine and other EU neighbours) demonstrates the thesis according to which the cross-border cooperation was no longer a desideratum, but a necessity, which could increase the level of security of the future EU borders and transform the relationship between the EU and countries in the region from a zero-sum game to a win-win situation.
În acest sens, actualul context (a se vedea crizele din Georgia, Ucraina și din alte state vecine UE) demonstrează teza potrivit căreia cooperarea transfrontalieră nu mai este doar un deziderat, ci o necesitate imediată putând contribui la ridicarea nivelului de securitate la viitoarele granițe ale UE, ceea ce transformă relația dintre UE și statele din regiune dintr-un joc cu suma nulă, într-unul de tip cȃștig-cȃștig.
In this regard, one of the first conclusions drawn in the chapter refers to the fact that during the last decade, cross-border cooperation has turned out to be a priority of the ENP.
În acest sens, o primă concluzie a capitolului se referă la faptul că în ultimul deceniu cooperarea transfrontalieră s-a dovedit a fi o prioritate a PEV.
What is more, through the initiation in 2008 of the Eastern Partnership, the EU aimed to consolidate and deepen the ENP in the Eastern European space, with the purpose of supporting and accelerating the relationships between the EU and countries in Eastern Europe.
În plus, prin inițierea în anul 2008 a Parteneriatului Estic, UE și-a propus consolidarea și aprofundarea PEV în spațiul est-european, în scopul declarat al sprijinirii și accelerării apropierii statelor din răsăritul Europei de Uniunea Europeană.
The results of the Eastern Partnership were remarkable, especially in the case of the Republic of Moldova and Ukraine.
Rezultatele PaE au fost notabile, în special în relația cu Republica Moldova și Ucraina.
In this first chapter we also point out that the need for revising the ENP stems from the fact that, as initial project of the intervention, the ENP did not correspond either to the current political realities, or to the concrete realities at the EU borders.
În cadrul acestui prim capitol se subliniază și nevoia de revizuire a PEV dat fiind faptul că, proiectul inițial nu mai corespundea realităților politice actuale și, deci, nici realităților concrete de la frontierele UE.
It is sufficient to point out the fact that the ENP was seen for a long time as a sort of “antechamber” for the enlargement of the European Union.
Este suficient să amintim faptul că PEV a fost văzută multă vreme ca un fel de „anticameră” pentru extinderea Uniunii Europene.
The adoption of required reforms, the implementation of the EU's policies and acquis no longer represent a sufficient condition.
Adoptarea reformelor cerute, implementarea politicilor și a aquis-ului UE nu mai reprezintă o condiționalitate suficientă.
Presently, taking into account the conflict in Ukraine, the situation in the Near East and in Northern Africa, as well as the refugee/ immigrant crisis, it is certain that the EU cannot afford to connect the adhesion of these countries to the EU to fulfilling conditionalities in the partnership.
În acest moment, ținând cont de conflictul din Ucraina, de situația din Orientul Apropiat și din nordul Africii, de criza refugiaților/imigranților este cert că UE nu-și mai permite să lege aderarea acestor state la UE de îndeplinirea condiționalităților din parteneriat.
As a matter of fact, this direct link does not exist formally, since the ENP is only one of the instruments which can contribute to the adhesion process.
De altfel, această legătură directă nici nu există formal, PEV fiind doar unul dintre instrumentele ce poate contribui la aderare.
Consequently, our conclusion in this chapter refers to the fact that the recent revision of the ENP was a natural and necessary process for adjusting directions of intervention to the current political, economic and social context in the Union's neighbouring areas.
De aceea, concluzia noastră este că recenta revizuire a PEV reprezintă un proces firesc și necesar de ajustare a direcțiilor de intervenție la actualul context politic, economic și social din vecinătatea Uniunii.
However, the process of rethinking the ENP must not only focus on adjusting its fundamental purpose by supplementing financial instruments, but also on the identification and implementation of measures for promoting good relationships between neighbour countries, which goes beyond financial incentives.
Regândirea însă nu trebuie să vizeze doar ajustarea scopului său fundamental prin suplimentarea instrumentelor financiare, ci și să permită identificarea acelor măsuri care să promoveze buna vecinătate dincolo de stimulentele financiare.
Furthermore, this explains the fact that good cross-border cooperation is not sufficient for adhesion and that all the other conditionalities, internal or external, of the EU, still remain.
În plus, se demonstrează, astfel, că buna cooperare transfrontalieră nu este suficientă pentru aderare și că rămân valabile toate celelalte condiționalități, interne ale fiecărui stat candidat, și externe, ale UE;
In the second chapter, we firstly focused on the analysis of the legislative and institutional framework regarding cross-border cooperation in Romania, Ukraine and the Republic of Moldova.
În capitolul doi a fost analizat, mai întâi, cadrul legislativ și instituțional din România, Ucraina și Republica Moldova privitor la cooperarea transfrontalieră.
Afterwards, the results of cross-border cooperation for the 2007-2013 financial exercise are analysed comparatively.
Apoi, au fost analizate comparativ rezultatele cooperării transfrontaliere pentru exercițiul financiar 2007-2013.
The analysis took into consideration interventions which were implemented both through the Joint Operational Programme Romania-Ukraine-Republic of Moldova 2007-2013, as well as through other governmental programmes.
În cadrul acestei analize, au fost avute în vedere intervențiile derulate atât prin intermediul Programului Operațional Comun România-Ucraina-Republica Moldova 2007/2013, cât și prin intermediul altor programe guvernamentale.
An aspect which is highlighted is that, apart from the general support given to deepening the relations of the Republic of Moldova and Ukraine with the EU, Romania also contributes to this effort through punctual interventions for cross-border cooperation, thus supporting the economic, social and cultural development of these countries.
Se subliniază faptul că, pe lângă sprijinul general acordat aprofundării relațiilor Republicii Moldova și ale Ucrainei cu UE, România contribuie specific la acest efort prin intermediul intervențiilor sale în susținerea cooperării transfrontaliere ceea ce, în plus, generează un cadru favorabil dezvoltării economice, sociale și culturale a acestor țări.
As such, we point out the fact that in time, cross-border cooperation has increased, in the context of implementing the JOP Romania-Ukraine-Republic of Moldova 2007-2013, as well as other national governmental programmes.
Evidențiem că, de-a lungul timpului, cooperarea transfrontalieră s-a intensificat, atât în contextul implementării POC România - Ucraina - Republica Moldova 2007-2013, cât și în cel al implementării unor programe guvernamentale naționale.
For example, we can mention the bilateral cooperation which took place within the Agreement between the Government of the Republic of Moldova and the Government of Romania regarding the implementation of the programme for technical and financial assistance based on a grant of 100 million Euro, granted by Romania to the Republic of Moldova.
De exemplu, putem menționa cooperarea bilaterală derulată în cadrul Acordului între Guvernul Republicii Moldova și Guvernul României privind implementarea programului de asistență tehnică și financiară în baza unui ajutor financiar nerambursabil în valoare de 100 milioane de euro, acordat de România Republicii Moldova.