natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Oana Ancuţa Stângaciu obtained her PhD in Economics and International Business from the “Alexandru Ioan Cuza” University of Iaşi.
Oana Ancuța Stângaciu a obţinut doctoratul în economie şi afaceri internaţionale la Universitatea „Alexandru Ioan Cuza” Iaşi.
She is an assistant lecturer at the “Vasile Alecsandri” University of Bacău, Faculty of Economic Sciences and a senior counselor with the County Directorate for Statistics at the Statistical Data Analysis, Synthesis and Dissemination Bacău Office.
Este asistent universitar la Universitatea „Vasile Alecsandri” din Bacău, Facultatea de Ştiinţe Economice şi consilier superior la Direcţia Judeţeană de Statistică Bacău, Biroul de Analiză, Sinteză şi Diseminare date statistice.
Her publishing and research activity involved the deepening of specific interest fields such as: micro and macroeconomics, statistical analysis of the business environment and territorial disparities, macroeconomic forecasting, regional specialization and convergence.]
Activitatea publicistică şi de cercetare a presupus aprofundarea unor domenii specifice de interes precum: micro şi macroeconomie, analiza statistică a mediului de afaceri şi a disparităţilor în profil teritorial, previziunea macroeconomică, specializarea şi convergenţă regională.]
Gabriela PRELIPCEAN, PhD
Dr. Gabriela PRELIPCEAN
Daniel Celu VÎRDOL, PhD
Dr. Daniel Celu VÎRDOL
Oana Ancuța STÂNGACIU, PhD
Dr. Oana Ancuța Stângaciu
The current study aims to develop an integrated assessment of all forms of migration and especially of correlations between these and the demographic changes occurring in Romania.
Studiul de faţă îşi propune să realizeze o evaluare de ansamblu a tuturor formelor de migrații și mai ales a corelațiilor dintre acestea și transformările demografice din România.
The paper's general objective is to analyse the migration phenomenon and the policies associated to it in the context of the deep transformations of the demographic structures in Romania.
Obiectivul general al lucrării este de a analiza fenomenul migraţiei și politicile aferente acestuia în contextul transformărilor profunde a structurilor demografice din România.
Without generalising, the issue of the demographic changes taking place in Romania over the last two decades had a polarised approach: negative demographic effects, ageing and demographic dependency, decrease in the number of inhabitants, considered mainly as the result of the dropping birth rate, increase of death rates and the change in family demographic practices in the context of a prolonged period of economic transition, while the consequences of migrations were assessed in an ancillary manner, predominantly as regards the economic effects of remittances rather than for their role in the global demographic dynamics of communities.
Fără a generaliza, problematica transformărilor demografice din România ultimelor două decenii a avut o abordare polarizată: efectele demografice negative, îmbătrânire și dependență demografică, reduceri ale numărului de locuitori, fiind apreciate a fi rezultatul preponderent al scăderii natalității, accentuării mortalității și schimbării practicilor demografice familiale în contextul extinsei perioade de tranziție economică, iar efectele migrațiilor au fost evaluate auxiliar, mai mult sub raportul efectelor economice a remitențelor decât sub cel al rolului lor în dinamica demografică globală a comunităților.
The methodological framework of the study
Cadrul metodologic al studiului
The paper tackles, in a first stage, terminology and methodological aspects regarding migrations, analysing from a theoretic perspective the factors which generate migration, but also the statistic instruments able to record it.
Lucrarea tratează într-o primă etapă aspecte terminologice și metodologice privind migrațiile, analizând sub raport teoretic factorii generatori ai migrațiilor, dar și dispozitivele statistice de înregistrare a acestora.
Since the phenomena analysed are not specific only for Romania's territory, being present in and preoccupying also other EU countries, the study presents synthetically the manner in which migration is tackled in the European strategic documents concerning territorial development, the national and communitarian specific legislative framework, as well as a perspective of the demographic ageing phenomena and of the immigrants' presence in European states.
Având în vedere faptul că fenomenele analizate nu sunt specifice doar teritoriului României, ci sunt fenomene care se manifestă și preocupă și celelalte state ale Uniunii Europene (UE), studiul prezintă sintetic maniera în care migrațiile sunt abordate în documente strategice europene privind dezvoltarea teritorială, cadrul legislativ național și comunitar specific, precum și o perspectivă a fenomenelor îmbătrânirii demografice și a prezenței imigranților în statele europene.
In the context of our country's EU integration, most of the studies dedicated to demographic losses and migrations tackle mainly external migrations.
În contextul integrării comunitare a țării noastre, cele mai multe dintre studiile dedicate pierderilor demografice și migrațiilor abordează preponderent migrațiile externe.
Taking into consideration the demographic changes which affected Romania's regions, the urban and rural areas, authors considered it necessary to elaborate territorialised analyses of internal migrations.
Ținând cont de transformările demografice care au afectat regiunile României, atât medial urban cât şi cel rural, s-a apreciat drept necesară realizarea unor analize teritorializate ale fenomenului migrațiilor interne.
The main indicators characterising internal migrations are thus analysed thematically, chronologically and in a socio-economic context.
Sunt astfel analizate tematic, cronologic și în context socio-economic principalii indicatori ce caracterizează migrațiile interne.
The statistical information for urban-rural, urban-urban, rural-urban and rural-rural migrations contribute to understanding associated demographic phenomena, but also to shaping up territorial regional disparities.
Informațiile statistice privind migrațiile urban-rural, urban-urban, rural-urban, rural-rural contribuie la înțelegerea fenomenelor demografice asociate, dar și la conturarea disparităților teritoriale regionale.
By using official statistical sources, Romanian emigrants' fluxes were identified and characterised, as well as those of immigrants to Romania.
Utilizând datele statistice oficiale, au fost identificate și caracterizate fluxurile de emigranți români, dar și cele ale imigranților în România.
To draw a full picture of internal migrations, the directions and size of the emigration and immigration phenomena were analysed, based on sex, age groups, nationalities, destination country, development regions and departure and arrival counties.
Pentru a completa tabloul migrațiilor interne, au fost analizate direcțiile și volumul fenomenului emigrației și imigrației, pe sexe, grupe de vârstă, naţionalităţi, ţara de destinaţie, regiuni de dezvoltare şi judeţe de plecare și de sosire.
The quantification of migrations has made it possible to put into context public policies, in correlation with migration, as well as their correlation with extreme demographic and economic phenomena (depopulation tendency, demographic ageing etc).
Cuantificarea migrațiilor a permis contextualizarea politicilor publice corelate privind migrația, precum și corelarea acestora cu fenomenele demografice extreme (tendința de depopulare, îmbătrânire demografică etc.) și economice.
Also, demographic imbalances induced by differentiated migrations were analysed from a territorial perspective, as well as the implications of migration for the economic development and the population in Romania.
De asemenea, au fost analizate în profil teritorial dezechilibrele demografice induse de migrații diferențiate și implicaţiile fenomenului de migraţie asupra dezvoltării economice și a populaţiei în România.
In the end, the study elaborates a series of conclusions and policy recommendations.
În final, studiul prezintă o serie de concluzii şi recomandări de politici.
Which are the factors generating migration?
Care sunt factorii generatori ai migraţiei ?
In order to offer arguments for public policy proposals necessary in the migration field, the study analyses and assesses migrants flows', both internal and international, as well as the dynamics of demographic transformations at regional or local level in Romania.
Pentru a putea oferi argumente pentru propunerile de politici publice necesare în domeniul migrației, în cadrul studiului sunt analizate și evaluate fluxurile de migranți, interni și internaționali, dar și dinamicile transformărilor demografice regionale și locale din România.
From this perspective, and in accordance with the agreed terms of reference, the paper analyses the relation between migrations and demographic structures, through the lens of three main components: internal migrations, international migrations and the economic and territorial perspective.
În această perspectivă şi în concordanţă cu termenii de referinţă stabiliţi, studiul analizează relația dintre migrații și structuri demografice, prin prisma a trei componente principale: migrațiile interne, migrațiile internaționale, dar și din perspectivă economică și teritorială.
A worrying trend is represented by the ageing of the population.
O tendinţă îngrijorătoare este aceea de îmbătrânire a populaţiei.
Romania faces a slow, yet constant ageing of the population.
România se confruntă cu un proces lent, dar constant de îmbătrânire a populaţiei.
A factor which influences the decrease in population is the migration phenomenon, as our country deals with a massive migration phenomenon (internal, and especially external).
Un factor care influenţează scăderea populaţiei este fenomenul migraţiei, țara noastră confruntându-se cu un fenomen masiv de migraţie (internă, dar mai ales externă).
This migration from less developed areas (rural zones or small towns) towards economically dynamic urban areas or towards other states, has led to an imbalance in what concerns the population's distribution and socio-demographic structures and even to a higher depopulation of some areas.
Această migraţie dinspre zone mai puţin dezvoltate (zone rurale sau oraşe mici) către ariile urbane dinamice economic sau către alte state, a condus la un dezechilibru în ceea ce priveşte repartiția și structurile socio-demografice ale populaţiei şi chiar la o accentuată depopulare în anumite zone.
The 2011 census results show an unexpectedly large dimension of the external migration, a fact which contributes to the deterioration of the general demographic picture.
Rezultatele recensământului din 2011 evidenţiază o dimensiune neaşteptat de mare a migraţiei externe, ceea ce amplifică gradul de deteriorare a tabloului demografic general.
In his studies dedicated to Romania's demographic situation, V. Ghețău (2004, 2007) pointed out to the fact that the current demographic situation of the country is the cumulative result of the complex developments as regards the birth rate (fertility), mortality and the external migration over the last two decades.
În studiile sale dedicate situației demografice a României, V. Ghețău (2004, 2007) semnala faptul că actuala situaţie demografică a ţării este rezultatul cumulat al complexelor evoluţii ale natalităţii (fertilităţii), mortalităţii şi migraţiei externe în ultimele două decenii.
The socio-economic context of the crisis could be considered responsible for the rise of mortality during the first half of the 90's as well as for the ascending external migration, starting with the second half of the same decade.
Contextul socio-economic al crizei poate fi considerat responsabil de creşterea mortalităţii în prima jumătate a anilor '90 şi de recrudescenţa migraţiei externe începând cu a doua jumătate a aceluiaşi deceniu.
The economic and social context of the transition is naturally related to the evolution of the birth rate, particularly over the last years.
Contextul economic şi social al tranziţiei nu poate fi însă străin de evoluţia natalităţii, îndeosebi în ultimii ani.
V. Ghețău (2007) considers that the deterioration of the demographic situation has amounted to such dimensions, that any attempt to elaborate a forecast for Romania's population by means of classic analysis, adjustment, correction and extrapolation of current tendencies as regards fertility, death rate and external migration cannot be founded on the current characteristics of the demographic situation.
V. Ghețău (2007) consideră că deteriorarea situației demografice a atins dimensiuni atât de mari, încât orice tentativă de a elabora o prognoză a populaţiei României prin cunoscutele metode de analiză, ajustare, corectare şi extrapolare a tendinţelor trecute şi actuale ale fertilităţii, mortalităţii şi migraţiei externe nu îşi poate găsi nicio fundamentare în actualele caracteristici ale situaţiei demografice.
In this context, authors consider that Romania needs a realist vision on its economic and social development for the next decades.
În acest context, autorii consideră că România are nevoie de o viziune realistă asupra dezvoltării sale economice şi sociale în următoarele decenii.
When defining and structuring a sustainable development strategy, population is the central element and no further reconstruction of the Romanian society could be elaborated and transposed into reality without any signs of improvement at the demographic level.
În definirea şi structurarea unei strategii de dezvoltare durabilă, populaţia este elementul central şi nicio nouă reconstrucție a societății românești nu ar putea fi elaborată şi transpusă în realitate fără semne de redresare a stării demografice.
From this perspective, the major component of a sustainable development strategy should be the very end of the demographic decline Romania faces now.
Din această perspectivă, componenta majoră a unei strategii de dezvoltare durabilă ar trebui să fie însăşi stoparea derapajului demografic în care se află România.
Not least, globalisation and European integration have stimulated migration movements across the global economy, whether it was people's circulation, goods' circulation or capital movement.
Nu în ultimul rând, globalizarea şi integrarea europeană au impulsionat mişcările din economia mondială, indiferent că este vorba de circulaţia persoanelor, a bunurilor şi a capitalului.
Migration - a zero sum or win-win type game?
Migraţia - joc cu sumă nulă sau win-win?
Over the last years, migration has become a key word for decision-makers in any country, with countless consequences (economic, demographic, social and psychological).
În ultimii ani, migraţia a devenit un cuvânt cheie pentru factorii decizionali din orice ţară, consecinţele acesteia fiind nenumărate (economice, demografice, sociale şi psihologice).
In the specialised literature, the concept has suffered multiple updates at the level of definitions, while the migrationist process has undergone important changes, both at the level of fluxes, and stocks, situated, generally, at a superior level.
În literatura de specialitate, conceptul a suportat multiple actualizări la nivelul definiţiilor, iar procesul migraţionist a suferit modificări importante, atât la nivelul fluxurilor, cât şi a stocurilor, care s-au situat, în general, la un nivel superior.
The idea resulting from the economic analyses and from the public debates refers to the benefits of parties involved in the process (migrants, origin country, and destination country).
Ideea care se desprinde din analizele economice şi din dezbaterile publice se referă la beneficiile părţilor implicate în proces (migranţi, ţara de origine, ţara de destinaţie).
The migration process cannot be considered as a zero sum game, in which only one party wins and the other one loses.
Procesul migraţiilor nu poate fi considerat un joc cu sumă nulă, în care doar o parte câştigă, iar cealaltă pierde.
The global net effect is a positive one, while one cannot deny the existence of winners and losers in the migrationist process.
Efectul global net este pozitiv, însă nu poate fi negată existenţa câştigătorilor şi a perdanţilor procesului migraţionist.
As a whole, migration is influenced by a combination of economic, political and social factors associated to the migrant's country/place of origin (leaving factors) or to the country/destination place (attraction effect).
În ansamblul său, migrația este influențată de o combinație de factori economici, politici și sociali asociați țării/locului de origine a migrantului (factori de plecare) sau în țara/locul de destinație (efect de atracţie).
From a historical point of view, the relative economic prosperity and the political stability of the European Union had a major attraction role on the immigrants.
Din punct de vedere istoric, prosperitatea relativă economică și stabilitatea politică a Uniunii Europene a avut un rol de atracție considerabilă asupra imigranților.
In the destination countries, international migration can be a tool to overcome certain gaps in the labour market.
În țările de destinație, migrația internațională poate fi un instrument pentru a depăși unele lipsuri în piața forței de muncă.
Nevertheless, international migration alone won't be able to reverse the present trend of population ageing which can be noticed in many EU regions.
Cu toate acestea, doar migrația internațională singură, nu va putea inversa tendința actuală de îmbătrânire a populației observate în multe regiuni ale UE.
Migration, as mentioned in the Government Decision no. 498, represents a reality which will continue to manifest as long as discrepancies in terms of welfare and development will exist at the level of various regions of the world.
Migraţia, așa cum se precizează în Hotărârea Guvernului nr. 498, reprezintã o realitate care va continua să existe atât timp cât vor exista discrepanţe din punctul de vedere al bunăstarii şi al dezvoltării între diferitele regiuni ale lumii.
The migrations phenomenon may constitute a chance as it is a factor of human and economic transfers, and, at the same time, because it allows people to fulfil their aspirations.
Fenomenul migrațiilor poate reprezenta o şansă pentru că este un factor de schimburi umane şi economice şi, de asemenea, pentru că permite persoanelor să îşi realizeze aspiraţiile.
All the countries in the world are involved in international migration flows.
Hotărârea Guvernului nr. 498 din 18 mai 2011 pentru aprobarea Strategiei naţionale privind imigraţia pentru perioada 2011-2014.]
They can be the origin, transit or destination place and in some cases, all of these together.
Toate statele lumii sunt implicate în fluxurile migratorii internaţionale, acestea având fie calitatea de loc de origine, fie de tranzit ori destinaţie sau, în unele cazuri, toate simultan.
International migration (voluntary or forced) has become a major part of the global existence.
Migraţia internaţionalã (voluntară sau forţată) a devenit o parte importantă a existenţei globale.
Therefore it can be said that an efficient management of migration may play an important role in the economic development, poverty reduction and in diminishing the local and regional demographic disparities.
Astfel, se poate spune că un management eficient al migraţiei poate juca un rol important în ceea ce priveşte dezvoltarea economică, reducerea sărăciei și atenuarea dezechilibrelor demografice locale și regionale.
Recent trends and demographic forecasts for Romania
Tendinţe recente şi previziuni demografice pentru România
The population decrease in Romania represents a constant of the last decades, and the birth rate reduction as well as the increase of old population (over 65 years old) confirm the demographic ageing process (mainly due to the age structure of the population).
Reducerea populaţiei României este o constantă a ultimelor decenii, iar scăderea natalităţii şi creşterea numărului populaţiei vârstnice (peste 65 de ani) confirmă procesul de îmbătrânire demografică (dată în principal de structura pe vârste a populaţiei).
The recorded data indicate both the long-term trends of fertility and mortality and the short and medium term effects of migration and demographic policies.
Datele înregistrate indică atât tendinţele pe termen lung ale fertilităţii şi mortalităţii, cât şi efectele pe termen scurt şi mediu ale migraţiei şi ale politicilor demografice.
The demographic and economic effects of this evolution will be seen in time and will lead to changes at the level of school-age population and the working population.
Efectele demografice şi economice ale acestei evoluţii se vor resimţi în timp şi vor atrage schimbări la nivelul populaţiei şcolare, a populaţiei apte de muncă.
The demographic dynamics of the last decade confirms the fact that Romania's population decreased.
Dinamica demografică a ultimului deceniu confirmă faptul că populația României a scăzut.
The statistical data comparative analysis obtained from the population censuses of 2002 and 2011 shows that most of Romania's localities lost population due to negative natural increase and migration.
Analiza comparativă a informațiilor statistice obținute în cadrul recensămintelor populației din 2002 și 2011 arată că cea mai mare parte a localităților României au pierdut populație, urmare a unui spor natural și migratoriu negativ.
Positive values of the report indicating an increase in demographics are characteristic for large cities and their peri-urban areas.
Valori pozitive ale raportului, indicând creșteri ale mărimii demografice, caracterizează marile orașe și zonele lor periurbane.
The rest of the territories situated outside the urban polarisation areas suffered significant demographic losses determined mainly either by negative natural increase, together with an increase of mortality and a reduced birth rate, or as a result of migrations towards other regions or countries.
Restul teritoriilor situate în afara arealelor de polarizare urbană au suferit pierderi demografice semnificative, fie determinate preponderent de un spor natural negativ, marcat de o creștere a mortalității și o redusă natalitate, fie rezultat al migrațiilor către alte regiuni sau alte state.
The comparative analysis of data on migration from the population censuses of 2002 and 2011 allows illustrating the intensity and the dynamics of the migration phenomenon in Romania.
Analiza comparativă a datelor privind migrațiile de la recensămintele populației din anii 2002 și 2011 permite ilustrarea intensității și dinamismului fenomenului migrațiilor în România.
The thematic maps representing the number of people displaced temporarily or for longer periods of time within the country or abroad show that migrations are realities for a large proportion of Romania's population, which creates the need for a detailed analysis of their social, demographic and economic effects.
Hărțile tematice referitoare la numărul celor plecați temporar sau pentru perioade mai îndelungate în țară sau străinătate demonstrează faptul că migrațiile sunt realități ce antrenează un număr mare de cetățeni români, fapt care impune o atentă analiză a efectelor sociale, demografice sau economice a acestora.
The first conclusion drawn from quantifying the situation of migrants is that between 2002 and 2011 the number of those who left their domicile for longer periods of time increased exponentially.
Prima concluzie rezultată din cuantificarea situației celor absenți (migranți) la momentul recensămintelor este că între 2002 și 2011 numărul celor plecați de la domiciliu pentru perioade mai mari a crescut exponențial.
The majority of people in this situation during the last census were abroad.
Pe de altă parte, cea mai mare parte a celor absenți de la domiciliu în momentul ultimului recensământ erau plecați în străinătate.
The distribution of migrants by counties shows that, especially over the last ten years, there have been several urban centres “feeding” with migrants other areas in Romania.
Distribuţia pe judeţe a plecărilor cu domiciliul evidenţiază faptul că, mai ales în ultimii 10 ani, există centre urbane ce „alimentează” cu migranţi alte zone din România.