natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Existing Status of EBU Pillars
Statutul existent al pilonilor UBE
Applicability Status Remarks
Aplicabilitate Status Remarci
Bank Supervision Rules on bank capital requirements, CR Directive & Regulation EU Effective
Supraveghere bancară Directiva şi Regulamentul cerinţelor de capital UE Efectiv
SSM Regulation EZ Adopted Optional for Non-EZ members
Regulament MUS EZ Adoptat Opţional pentru membrii non-EZ
Revisions of EBA Regulation EU Effective
Revizuirea regulamentului Autorităţii Bancare Europene UE Efectiv
Bank Resolution BRRD EU Agreed
Rezoluţie bancară BRRD UE Agreat
SRM Regulation EZ Agreed Optional for Non-EZ members
Regulament MUR EZ Agreat Opţional pentru membrii Non-EZ
European public backstop for SRF EZ Not agreed Optional for Non-EZ members
Sprijin financiar european public pentru SRF EZ Neagreat Opţional pentru membrii Non-EZ
Deposit Insurance New rules on deposit guarantees schemes, DGS Directive EU Agreed
Asigurarea depozitelor Noi reguli pentru schemele de garantare a depozitelor, Directiva DGS UE Agreat
Single DGS Not agreed
DGS Unic Neagreat
Other Rules on state aid for the financial sector EU Effective
Altele Reguli de ajutor de stat pentru sectorul financiar UE Efectiv
Direct recapitalisation of banks from ESM EZ Not agreed
Directa recapitalizare a băncilor din ESM EZ Neagreat
Table S2:
Tabel S2:
Current Stance of Non-EZ Members vis-à-vis the EBU
Poziţia actuală a membrilor Non-EZ vis-à-vis de UBE
Current stance vis a vis the EBU Probably yes Wait and see Probably yes Wait and see Wait and see Wait and see Probably yes Opt out Opt out
Poziţia actuală vis a vis UBE Probabil da Deocamdata nu Probabil da Deocamdata nu Deocamdata nu Deocamdata nu Probabil da Nu aderă Nu aderă
Main Indicators of the Banking System Quality in Romania and in Its Principal Country Lenders in 2013
Principalii indicatori ai calităţii sistemului bancar din Romania şi din principalele sale ţări creditoare în 2013
Romania Austria France Greece Italy The Netherlands Euro Area EU
România Austria Franţa Grecia Italia Olanda Zona euro UE
Asset quality indicators
Indicatori ai calităţii activelor
Capital adequacy indicators
Indicatori de adecvare a capitalului
Liquidity indicators, % of total assets
Indicatori de lichiditate
1. (Gross) Total doubtful and non-performing loans (loans and debt securities) per total loans and advances and total debt instruments
1. (Brut) Credite îndoielnice şi neperformante (credite şi debt securities) pe total credite şi avansuri si total instrumente ale datoriei
2. (Net) Total doubtful and non-performing loans (loans and debt securities) per total own funds for solvency purposes
2. (Net) Credite îndoielnice şi neperformante (credite şi debt securities) per total fonduri proprii
3. Total loss provisions per Total (gross) doubtful and non-performing loans
3. Provizioane per Total (brut) credite îndoielnice şi neperformante
4. Overall solvency ratio
4. Rata de solvabilitate
5. Tier 1 ratio
5. Rata capitalului de rang 1
6. Capital buffer (%), solvency ratio -8%
6. Capital tampon (%), rata de solvabilitate -8%
7. Cash and trading assets ratio
7. Numerar şi active de tranzacţionare per total active
8. Cash, trading and available-for-sale assets ratio
8. Numerar, active de tranzacţionare şi active de vânzare per total active
9. Interbank market dependence ratio, deposits from credit institutions/assets
9. Rata dependenţei de piaţa interbancară, depozite de la instituţii de credit per total active
10. Funding base stability ratio (denominator other than total assets), deposits from other than CI/total deposits
10. Funding base stability ratio, depozite altele decât cele de la instituţii de credit/total depozite
11. leverage ratio (total equity/total assets)
11. Efectul de levier (capital/total active)
Source:
Sursa:
ECB Consolidated banking data.
BCE date bancare consolidate.
^2 The ECB will: authorise and withdraw bank licenses; check and impose capital and liquidity requirements; authorise banks models and impose early intervention measures; restrict or limit business of institutions or to request the divestment of activities; conduct stress tests.
^2 BCE va autoriza şi va retrage licenţele bancare, va verifica şi impune cerinţe de capital şi lichiditate, va autoriza modelele bancare şi va impune măsuri de intervenţie timpurie; va restricţiona sau limita activitatea instituţiilor sau va cere diminuarea activităţii, va conduce teste de stres.
The powers left to the national supervisors will be those concerning consumer protection and anti-money laundering issues and the supervision of smaller domestic banks together with branches of non-EU banks.
Atribuţiile rămase la autorităţile de supraveghere naţionale se vor limita la activităţi legate de protecţia consumatorilor şi combaterii spălării de bani şi a supravegherii băncilor autohtone mici şi a sucursalelor băncilor non-UE.
^3 CEE includes Bulgaria, the Czech Republic, Hungary, Romania and Poland.
^3 În notaţia din text, CEE include Bulgaria, Cehia, Ungaria, România şi Polonia.
^4 Loosely because trend consolidation is also important, i.e. what has happened over 2014 and what will happen in the near future.
^4 Generic, deoarece trendul de consolidare este de asemenea important, de exemplu ce s-a întâmplat în 2014 şi evoluţiile din viitorul apropiat.
Disentangling completely the EBU effect from other political and economic effects could be rather difficult.
Separarea completă a efectului UBE de alte efecte politice şi economice este dificil de realizat.
^5 Foreign banks are defined as subsidiaries and branches that are controlled by either an EU or a non-EU parent that is “foreign” from the reporting country's point of view.
^5 Băncile străine sunt definite ca sucursalele şi unitaţile bancare cu personalitate juridică română controlate fie de o bancă mamă din UE sau non-UE, adică de o bancă “străină” din punctul de vedere al ţării raportoare.
^6 In this context the G8 countries are:
^6 În acest context ţările G8 sunt:
Germany, Greece, Spain, France, Italy, The Netherlands, Belgium and Austria.
Germania, Grecia, Spania, Franţa, Italia, Olanda, Belgia şi Austria.
European Institute of Romania
Institutul European din România
STRATEGY AND POLICY STUDIES (SPOS) 2011
STUDII DE STRATEGIE ŞI POLITICI (SPOS) 2011
SUMMARIES
SINTEZE
- STRATEGY AND POLICY STUDIES (SPOS) 2011 -
- STUDII DE STRATEGIE ŞI POLITICI (SPOS) 2011 -
© EUROPEAN INSTITUTE OF ROMANIA, 2011
© INSTITUTUL EUROPEAN DIN ROMÂNIA, 2011
Bd. Regina Elisabeta nr. 7-9, Sector 3, Bucureşti, Romania
Bd. Regina Elisabeta nr. 7-9, Sector 3, Bucureşti, România
Phone no. (4021) 314 26 96; Fax (4021) 314 26 66
Telefon (4021) 314 26 96; Fax (4021) 314 26 66
Graphics:
Grafica:
Printing:
Tipărire:
Dr. Daniela GIURCĂ (coordinator)
Studiul nr. 1
Dr. Cecilia ALEXANDRI
Studiul nr. 2
Dr. Marioara RUSU
Studiul nr. 3
The first chapter briefly presents comments, studies and thorough evaluations from the part of official organizations and institutions, experts, etc. on the CAP reform and the implications of adopting the new financial package.
În primul capitol sunt prezentate în mod succint comentarii, studii şi diverse evaluări realizate de diferite organizaţii, instituţii, experţi etc. privind reforma PAC şi implicaţiile adoptării noului pachet financiar.
There has been expressed a diversity of opinions, some of which are as follows.
A fost exprimată o diversitate de opinii şi propuneri dintre care rezumăm câteva.
Thus, Stefan Tangermann​[1]​ shows that the future reform of the Common Agricultural Policy started from the major challenges for agriculture in the present period, challenges related to food security, environmental and climate changes problems and balanced territorial development, and highlights that the political adjustments are limited and sometimes inadequate to the proposed objectives, noticing a lack of consistency between the initial challenges that generated the reform and the proposed policies/instruments.
Astfel, Stefan Tangermann​[1]​ arată că viitoarea reformă PAC îşi are originile în provocările majore pe care perioada actuală le pune în faţa agriculturii, provocări legate de securitatea alimentară, problemele mediului şi schimbărilor climatice, precum şi dezvoltarea teritorială echilibrată, şi subliniază faptul că ajustările politice sunt limitate şi pe alocuri inadecvate cu obiectivele propuse, sesizând o lipsă de consistenţă între provocările iniţiale care au generat reforma şi politicile/instrumentele propuse.
Valentin Zahrnt​[2]​ speaks about the issue of direct payments received by the European farmers and of the apparently inefficient use of this money, as it is estimated that these payments do not produce value added for the European citizens and do not contribute to the creation of public goods either; on the other hand, this money could be used in infrastructure or for the improvement of internal and external security of the European countries.
Valentin Zahrnt​[2]​ se pronunţă asupra problemei plăţilor directe acordate fermierilor europeni şi a folosirii aparent ineficiente a sumelor ocazionate de ele, deoarece apreciază că aceste plăţi nu produc valoare adăugată pentru cetăţenii Europei şi nici nu contribuie la crearea de bunuri publice, iar pe de altă parte, că aceşti bani ar putea fi folosiţi pentru infrastructură sau pentru îmbunătăţirea securităţii interne şi externe a ţărilor europene.
The states that are net contributors to the EU budget are not willing to accept great modifications in the redistribution of funds among countries and mainly towards the New Member States.
Statele net-contributoare la bugetul UE nu sunt dispuse să accepte mari modificări în redistribuirea fondurilor între ţări şi mai ales către ţările nou-aderate.
Albert Dess​[3]​ reasserts the need for the future CAP to be structured on two pillars; the first pillar should be fully funded from the EU budget, on yearly basis, while the second pillar should have a multi-annual programming, on contractual basis and co-financing from national funds.
Albert Dess​[3]​ reafirmă necesitatea păstrării structurii PAC pe cei doi piloni, dintre care primul să fie finanţat integral de bugetul Uniunii, pe bază anuală, iar al doilea să aibă o programare multianuală, pe bază contractuală şi cofinanţare din fonduri naţionale.
The first pillar should set objectives that need systematic and common actions in all the states, and the second pillar should have more flexibility for easier adjusting to the national, regional, local specificity.
Primul pilon trebuie să-şi propună obiective care necesită acţiuni sistematice şi comune în toate statele, iar al doilea pilon ar trebui să-şi propună mai multă flexibilitate pentru a se putea adapta mai uşor specificului naţional, regional şi local.
The author is making proposals are made regarding certain more delicate aspects, i.e. the direct payments regime, cross-compliance conditions, defining criteria for the small farm, active farmer, redistribution of direct payments on more equitable basis among countries and regions, etc. The panel of proposals and suggestions is quite large, and some of these seem quite difficult to apply.
Autorul face o serie de propuneri privind unele aspecte referitoare la regimul plăţilor directe, condiţiile de eco-condiţionalitate, criteriile de definire ale fermei mici, fermierul activ, redistribuirea pe baze mai echitabile a plăţilor directe între ţări şi regiuni etc. Paleta propunerilor şi sugestiilor este foarte largă, iar unele dintre acestea par a fi destul de greu de aplicat.
Jacques Berthelot​[4]​ underlines the need to re-equilibrate the direct aids among the EU-15 and EU-12 Member States, mainly through a basic minimal aid and focuses on the small farm issue.
Jacques Berthelot​[4]​ subliniază necesitatea reechilibrării ajutoarelor directe între statele UE-15 şi statele UE-12, în principal printr-un ajutor minimal de bază şi se concentrează pe problematica fermelor mici.
He proposed, inter alia, use of a labour force indicator in establishing the level of direct payments, in order to justify the fact that countries with a significant share of population working in agriculture need a higher level of area payments, in the perspective of population's incomes convergence and the level of direct payments should be correlated with the general level of incomes from a given country.
Printre altele, autorul propune folosirea unui indicator legat de forţa de muncă în procesul de stabilire al nivelului plăţilor directe, pentru a justifica faptul că ţări cu o populaţie importantă ocupată în agricultură au nevoie de un nivel mai ridicat al plăţilor la hectar, în perspectiva asigurării procesului de convergenţă al veniturilor populaţiei şi că nivelul plăţilor directe trebuie corelat cu nivelul general al veniturilor dintr-o ţară.
Centrul Român de Politici Europene (CRPE) has issued 2 studies regarding given field: the first report investigated the opportunity to introduce a special support scheme for small farms​[5]​, while the second​[6]​ came with arguments for the need to resume the Life Annuity Scheme.
Centrul Român de Politici Europene (CRPE) a elaborat două studii legate de domeniul studiat: primul raport a analizat oportunitatea introducerii unei scheme speciale de sprijin pentru fermele mici​[5]​, pe când al doilea​[6]​ a argumentat necesitatea reluării programului renta viageră.
Both materials insisted on the need to define coherent policies for farmers' getting out of the agricultural business, which should lead to the adjustment of Romania's agricultural structures, as far as possible with EU financial support devoted to agriculture and rural development.
Cele două materialele au insistat asupra definirii unor politici coerente de ieşire din sectorul agricol, care să ducă la ajustarea structurilor agricole ale României, pe cât posibil cu ajutorul fondurilor europene destinate agriculturii şi dezvoltării rurale.
The main options regarding the CAP future were synthesized and on their basis a series of scenarios were designed:
Principalele opţiuni privind viitorul PAC au fost sintetizate şi pe baza lor au fost propuse patru scenarii:
i) the reference scenario “Status-quo”; ii) the scenario “Adjustment”; iii) the scenario “Integration”; iv) the scenario “Re-focus”, which tried to evaluate the economic, social and environmental effects of the different options regarding the future Common Agricultural Policy.
i) scenariul de referinţă „Status-quo”; ii) scenariul „Ajustare”; iii) scenariul „Integrare” ; iv) scenariul „Re-focus”, care au încercat să evalueze efectele economice, sociale şi de mediu ale diferitelor opţiuni privind viitoarea PAC.
This study has the merit to have quantified the effects of the application of different concepts and options concerning the new Common Agricultural Policy into economic and social indicators.
Acest studiu are meritul de a fi cuantificat în indicatori economici şi sociali efectele aplicării diverselor concepte şi opţiuni privind noua PAC.
Each scenario brings both positive elements and many negative elements, and their mix depends on each country's particular situation.
Fiecare scenariu prezintă şi elemente pozitive dar şi multe elemente negative, iar mix-ul lor depinde foarte mult de la o ţară la alta.
It is obvious here that each state should make its own evaluations and choices.
Este limpede faptul că fiecare stat trebuie să-şi facă propriile evaluări şi alegeri.
The main position documents of the European Commission that will influence the configuration of European policies in the field of agriculture and rural development are briefly presented in Chapter 2.
Principalele documente de poziţie ale Comisiei Europene care vor influenţa configuraţia politicilor europene în domeniul agriculturii şi dezvoltării rurale sunt prezentate succint în Capitolul 2.
Thus:
Astfel:
The Common Agricultural Policy towards 2020: meeting the food, natural resources and territorial challenges of the future - this document establishes the general directions and main elements of reform with regard to the new Common Agricultural Policy.
Politica Agricolă Comună la orizontul anilor 2020: cum răspundem provocărilor viitoare referitoare la alimentaţie, resursele naturale şi echilibrul teritorial - documentul prin care sunt stabilite direcţiile generale şi principalele elemente de reformă privind noua PAC.
It was designed after an ample period of public consultations, which took place in the year 2010 and a great number of impact studies achieved in the last years;
A fost elaborat după o amplă etapă de consultări publice, care s-a desfăşurat pe parcursul anului 2010 şi a unui număr mare de studii de impact realizate pe parcursul ultimilor ani;
The future of the Cohesion Policy - this document highlights the importance of this policy for reaching the objectives from “Europe 2020 Strategy” and reiterates the need to consolidate its role, so as to guarantee an intelligent, sustainable and inclusive growth, at the same time promoting the harmonious development of the Union and of all its regions through the diminution of regional disparities;
Viitorul Politicii de Coeziune - document în care se accentuează importanţa acestei politici pentru atingerea obiectivelor din „Strategia Europa 2020” şi se reiterează necesitatea consolidării rolului acesteia, pentru a garanta o creştere inteligentă, durabilă şi favorabilă incluziunii, promovând în acelaşi timp dezvoltarea armonioasă a Uniunii şi a regiunilor sale printr-o reducere a disparităţilor regionale;
Budgetary perspective after 2013 - is based on the following principles: focus on the key policies priorities; focus on value added at EU level; focus on impact and results; Ensuring mutual benefits at EU level.
Perspectiva bugetară după 2013 - are la bază următoarele principii: concentrarea pe priorităţile politicilor cheie; concentrarea pe creşterea valorii adăugate la nivelul UE; concentrarea pe impact şi pe rezultate; asigurarea de beneficii reciproce la nivelul întregii UE.
The main concrete changes proposed are the following:
Se propune o serie de schimbări concrete, dintre care cele mai importante sunt:
i) “greening” of direct payments; ii) convergence of direct payments - in order to guarantee a more equitable distribution of direct payment funds; iii) the allocation of funds for rural development will be revised on the basis of more objective criteria, better oriented towards reaching the policy objectives.
i)„înverzirea”/ecologizarea plăţilor directe; ii) convergenţa plăţilor directe - pentru a garanta o distribuţie mai echitabilă a ajutorului direct; iii) alocarea fondurilor pentru dezvoltare rurală pe baza unor criterii mai obiective şi mai bine orientate către îndeplinirea obiectivelor politicii.
This will ensure a more equitable treatment of farmers who carry out the same activities; iv) ensuring flexibility between the two pillars; v) capping the direct payments by limiting the basic level of the direct input support that the large-sized farms can receive, while taking into consideration the economies of scale of larger structures and the direct jobs generated by these; vi) the second Pillar will focus more on competitiveness and innovation, on climate changes and environment.
Acest lucru va asigura un tratament mai echitabil al agricultorilor care desfăşoară aceleaşi activităţi; iv) asigurarea flexibilităţii între cei doi piloni; v) plafonarea nivelului plăţilor directe prin limitarea nivelului de bază al ajutorului direct pe care exploataţiile agricole de dimensiuni mari îl pot primi, ţinând seama de locurile de muncă directe pe care aceste structuri le generează; vi) pilonul II va fi concentrat mai mult asupra competitivităţii şi inovării, asupra schimbărilor climatice şi asupra mediului.
In principle, most countries wish to maintain a strong agricultural policy, with a significant budget that can guarantee reliable incomes for farmers and food security for the population.
În principiu, majoritatea ţărilor doresc o politică agricolă puternică şi integrată, cu un buget semnificativ, care să poată asigura securitatea alimentară a populaţiei, veniturile fermierilor şi dezvoltarea zonelor rurale.
However, there are certain group interests that put together states with a common vision on the CAP future, the community of interests being generated either by financial reasons corroborated with a liberal more liberal vision with regard to the agricultural policies (the group of liberal countries), by a recent frustrating historical past that produced significant social and economic gaps (i.e. the former communist countries), by certain economic and social realities from some Old Member States (significant share of agriculture in the economy and employment, fragmented farm structure, high share of less-favoured areas), which produced the group of more conservatory European states.
Există totodată anumite interese de grup, care pun alături state cu anumite concepţii privind viitorul PAC, comunitatea de interese fiind generată fie de motive financiare coroborate cu o concepţie mai liberală privind politicile agricole (grupul ţărilor liberale), fie de un trecut recent frustrant care a produs importante decalaje sociale şi economice (este vorba de fostele state comuniste), fie de anumite realităţi economice şi sociale din vechile state europene (ponderea mai importantă a agriculturii în economie şi în ocupare, structura fărâmiţată a fermelor, ponderea ridicată a zonelor defavorizate) care a produs grupul statelor europene mai conservatoare.
The New Member States will desire a very strong Pillar I, with direct payments that will significantly increase after 2013.
Statele nou aderate vor dori un pilon I foarte puternic, cu plăţi directe care să crească semnificativ după anul 2013.
They will want a redistribution of direct payments among countries, but it is hard to believe that the net contributor countries will tolerate this.
Aceste state vor dori o redistribuire a plăţilor directe între ţări dar este greu de crezut că statele net contributoare vor accepta această situaţie.
If the New Member States make pressures for a major redistribution of direct payments, the political support to CAP will get worse.
Dacă statele nou aderate vor forţa pentru o redistribuire majoră a plăţilor directe, atunci suportul politic pentru ajustarea PAC se va diminua.
The states that are net contributors to the EU budget are not willing to accept great modifications in the redistribution of funds among countries and mainly towards the New Member States; this reticence, which has been manifested since 2007, is even more justified by the present financial crisis that puts under pressure the euro area and implies consistent financial aids to countries like Greece, Ireland, Portugal and others to come.
Statele net - contributoare la bugetul UE nu sunt dispuse să accepte mari modificări în redistribuirea fondurilor între ţări şi mai ales către ţările nou-aderate, iar această reţinere, care s-a manifestat încă din anul 2007, este acum cu atât mai justificată de actuala criză financiară, care pune sub presiune zona euro şi implică acordarea de ajutoare financiare consistente către ţări ca Grecia, Irlanda, Portugalia.
What is Romania's preliminary official position on the future Common Agricultural Policy?
Care este poziţia oficială preliminară a României cu privire la viitorul PAC?
The main points of view referring to the future Common Agricultural Policy extracted from Romania's preliminary official position on the budgetary perspective​[7]​ concern the need the budget for agriculture at least at the level of the current budget and CAP architecture should be based on the two pillars.
Principalele elemente referitoare la viitoarea Politică Agricolă Comună extrase din poziţia oficială preliminară a României referitoare la perspectiva bugetară​[7]​ se referă la necesitatea ca bugetul pentru agricultură să fie cel puţin la nivelul celui actual şi ca arhitectura PAC să se bazeze pe cei doi piloni de sprijin.
This asks for a righteous redesign and the consideration of objective criteria accepted by all member states.
Aceasta impune o reproiectare justă şi considerarea unor criterii obiective acceptate de toate statele membre.