natgillin/translations-raw huggingface dataset:
When the United States Government made its approach for the establishment of a ‘black site' in Romania - offering formidable US support for Romania's full accession into the NATO Alliance as the ‘biggest prize' in exchange - it relied heavily upon its key liaisons in the country to make the case to then President Iliescu.
Atunci când a făcut demersuri pentru înființarea unei «locații negre» în România - acordând un formidabil sprijin din partea SUA pentru aderarea deplină a României la Alianța NATO ca fiind «premiul cel mare» oferit în schimb - Guvernul Statelor Unite s-a bazat în mare măsură pe principalele sale legături din această țară pentru a-și pleda cauza în fața președintelui de atunci, Ion Iliescu.
As one high-level Romanian official who was actually involved in the negotiations told us, it was ‘proposed to the President that we should provide full protection for the United States from an intelligence angle.
După cum ne-a spus un înalt funcționar român implicat efectiv în negocieri, «președintelui i s-a propus ca noi să asigurăm protecție deplină Statelor Unite din perspectiva informațiilor secrete.
Nobody from the Romanian side should interfere in these [CIA] activities'.
Nimeni din partea română nu trebuia să intervină în aceste activități [ale CIA]».
In line with its staunch support under the NATO framework, Romania entered a bilateral ‘technical agreement' with the intention of giving the US the full extent of the permissions and protections it sought.
În conformitate cu sprijinul ferm în cadrul NATO, România a semnat un «acord tehnic» bilateral cu intenția de a oferi Statelor Unite nivelul maxim de aprobări și protecții dorite de acestea.
According to one of our sources with knowledge of the arrangement, there was an ‘... order [given] to our [military] intelligence services, on behalf of the President, to provide the CIA with all the facilities they required and to protect their operations in whichever way they requested ...'.
Potrivit uneia din sursele noastre cu cunoștințe despre acord, a existat un « ordin către serviciile noastre [militare] de informații, în numele Președintelui, pentru a asigura CIA toate înlesnirile solicitate de aceasta și pentru a proteja operațiunile acesteia indiferent de modul dorit de aceasta [...] ».
The precise location and character of the ‘black site' were not, to the best of my knowledge, stipulated in the original classified bilateral arrangements between Romania and the United States.
Locul exact și natura exactă a «locației negre» nu au fost menționate, din câte știu, în acordurile bilaterale clasificate inițial dintre România și Statele Unite.
Our team discussed those questions with multiple sources and we believe that to name a location explicitly would go beyond what it is possible to confirm from the Romanian side.
Echipa noastră a discutat aceste chestiuni cu surse multiple și considerăm că a da un nume clar locului ar depăși ceea ce poate fi confirmat din partea română.
One senior source in military intelligence objected to the notion that anyone but the Americans would ‘need to know' this information:
O sursă cu funcție înaltă în serviciul militar de informații a obiectat la ideea că oricine altcineva decât americanii ar avea «necesitatea de a cunoaște» aceste informații:
‘ But I tell you that our Romanian officers do not know what happened inside those areas, because we sealed it off and we had control.
«Vă spun că ofițerii români nu știu ce s-a întâmplat în interiorul acelor zone, deoarece le-am izolat complet și am exercitat control.
There were Americans operating there free from interference - only they saw, only they heard - about the prisoners .
Americanii își desfășurau activitatea acolo fără niciun amestec - ei vedeau, ei auzeau - cu privire la prizonieri.
...' ”
[...]»”
Paragraphs 227-230 referred to the persistent cover-up with regard to the transfer of detainees into Romania:
Punctele 227-230 au menționat mușamalizarea constantă în ceea ce privește transferul deținuților în România:
Our efforts to obtain accurate actual flight records pertaining to the movements of aircraft associated with the CIA in Romania were characterised by obfuscation, inconsistency and genuine confusion.
Eforturile noastre de a obține jurnalele de bord reale și exacte aferente deplasărilor aeronavelor asociate cu CIA în România au fost marcate de încurcătură, incoerență și o reală confuzie.
Specifically I hold three principal concerns with the approach of the Romanian authorities towards the repeated allegations of secret detentions in Romania, and towards my inquiry in particular.
Evidențiez în mod special trei preocupări principale față de demersul autorităților române față de repetatele afirmații privind existența detențiilor secrete în România, și în special față de ancheta noastră.
In summary, my concerns are: far-reaching and unexplained inconsistencies in Romanian flight and airport data; the responsive and defensive posturing of the national parliamentary inquiry, which stopped short of genuine inquisitiveness; and the insistence of Romania on a position of sweeping, categorical denial of all the allegations, in the process overlooking extensive evidence to the contrary from valuable and credible sources.
Pe scurt, preocupările sunt: neconcordanțele ample și neexplicate din datele aeroporturilor și zborurilor din România; poziția reactivă și defensivă a anchetei parlamentare naționale, la un pas de a părea o reală curiozitate indiscretă; și insistența României de a menține o poziție de negare dominantă și categorică a tuturor afirmațiilor, în același timp trecând cu vederea amplele probe contrare provenite de la surse valoroase și credibile.
First I was confounded by the clear inconsistencies in the flight data provided to my inquiry from multiple different Romanian sources.
În primul rând, am fost pus în încurcătură de neconcordanțele evidente din datele de zbor puse la dispoziția anchetei noastre de numeroase și diferite surse din România.
In my analysis I have considered data submitted directly from the Romanian Civil Aeronautical Authority (RCAA), data provided by the Romanian Senate Committee, and data gathered independently by our team in the course of its investigations.
În analiza noastră, am examinat datele comunicate direct de Autoritatea Aeronautică Civilă Română (RCAA), datele furnizate de Comisia din Senatul României, precum și datele strânse independent de echipa noastră pe parcursul anchetelor sale.
I have compared the data from these Romanian sources with the records maintained by Eurocontrol, comprehensive aeronautical ‘data strings' generated by the international flight planning system, and my complete Marty Database.
Am comparat aceste date de la sursele din România cu evidențele păstrate de Eurocontrol, «șiruri de date» aeronautice cuprinzătoare generate de sistemul internațional de planificare a zborurilor, precum și întreaga mea bază de date Marty.
The disagreement between these sources is too fundamental and widespread to be explained away by simple administrative glitches, or even by in-flight changes of destination by Pilots-in-Command, which were communicated to one authority but not to another.
Discrepanța dintre aceste surse este prea semnificativă și amplă pentru a putea fi explicată prin simple rateuri administrative, sau chiar prin modificări ale destinației realizate din aer de piloții comandanți, care au fost comunicate unei autorități, dar nu și celeilalte.
There presently exists no truthful account of detainee transfer flights into Romania , and the reason for this situation is that the Romanian authorities probably do not want the truth to come out.
În prezent nu există nicio versiune veridică privind zborurile efectuate pentru transferul de deținuți în România , cauza acestei situații fiind aceea că autoritățile române probabil că nu doresc să se afle adevărul.
I found it especially disappointing that the Senate Inquiry Committee chose to interpret its mandate in the rather restrictive terms of defending Romania against what it called ‘serious accusations against our country, based solely on “indications”, “opinions”, “probabilities”, “extrapolations” [and] “logical deductions”‘.
Am considerat o mare dezamăgire faptul că Comisia de anchetă a Senatului a ales să își interpreteze mandatul în mod destul de limitat, apărând România împotriva a ceea ce a numit «grave acuzații aduse țării noastre, bazate doar pe „indicii”, „păreri”, „probabilități”, „extrapolări”, „deducții logice”».
In particular, the Committee's conclusions are not framed as coherent findings based on objective fact-finding, but rather as ‘clear responses to the specific questions raised by Mr Dick Marty', referring to both my 2006 report and subsequent correspondence.
În special, concluziile Comisiei nu sunt formulate ca niște constatări coerente bazate pe o documentare obiectivă, ci mai degrabă ca «răspunsuri clare la întrebările precise formulate de domnul Dick Marty», făcând referire la raportul meu din 2006 precum și la corespondența ulterioară.
Accordingly the categorical nature of the Committee's ‘General Conclusions', ‘Conclusions based on field investigations and site visits' and ‘Final Conclusions' cannot be sustained.
În consecință, nu se pot justifica termenii categorici folosiți de Comisie în «Concluzii de principiu», «Concluzii rezultate din investigațiile efectuate la fața locului» și «Concluzii finale».
The Committee's work can thus be seen as an exercise in denial and rebuttal, without impartial consideration of the evidence.
Prin urmare, activitatea Comisiei poate fi privită ca un exercițiu de negare și respingere, fără o analiză imparțială a dovezilor.
Particularly in the light of the material and testimony I have received from sources in Romania, the Committee does not appear to have engaged in a credible and comprehensive inquiry.”
În special în lumina probelor materiale și a declarațiilor pe care le-am primit de la surse din România, Comisia nu pare să se fi angajat într-o anchetă credibilă și cuprinzătoare.”
By a letter of 15 June 2007 the Delegation of Romania to the PACE submitted a dissenting opinion to the 2007 Marty Report stating, among other things, that “in full transparency, in 2005, the Romanian authorities have also decided to allow and encourage investigations at all the locations suspected to have hosted CIA centres, on the territory of Romania.
Prin scrisoarea din 15 iunie 2007, delegația României la APCE a prezentat o opinie separată la Raportul Marty din 2007, afirmând, printre altele, că „în condiții de transparență deplină, în 2005, autoritățile române au decis, de asemenea, să permită și să încurajeze anchetele în toate locațiile suspectate că au găzduit centre ale CIA pe teritoriul României.
Therefore, the airports Mihail Kogălniceanu of Constanţa (including the military airbase) were inspected by representatives of international NGOs, as well as by Romanian and foreign journalists”.
Prin urmare, aeroporturile Mihail Kogălniceanu - Constanța (inclusiv baza militară) au fost inspectate de reprezentanții unor ONG-uri internaționale, precum și de jurnaliști români și străini”.
(c) The 2011 Marty Report
c) Raportul Marty din 2011
On 16 September 2011 the PACE (Committee on Legal Affairs and Human Rights) adopted the third report prepared by Senator Marty, entitled “Abuse of state secrecy and national security: obstacles to parliamentary and judicial scrutiny of human rights violations” (“the 2011 Marty Report”), which described the effects of, and progress in, national inquiries into CIA secret detention facilities in some of the Council of Europe's member states.
La 16 septembrie 2011, APCE (Comisia pentru afaceri juridice și drepturile omului) a adoptat cel de-al treilea raport întocmit de senatorul Marty, intitulat „Abuz privind secretul de stat și securitatea națională: obstacole în calea controlului parlamentar și judiciar privind încălcarea drepturilor omului” („Raportul Marty din 2011”), care descria efectele și evoluția anchetelor naționale asupra existenței unor centre de detenție secrete ale CIA în unele state membre ale Consiliului Europei.
Paragraph 41 related to Romania.
Punctul 41 s-a referit la România.
Its relevant part read:
Pasajele relevante sunt redactate astfel:
In Romania, parliament has also conducted no more than a superficial inquiry, of which a critical presentation was already given in my 2007 report.
În România, Parlamentul a efectuat, de asemenea, doar o anchetă superficială, despre care am făcut deja o prezentare critică în raportul din 2007.
Unfortunately, there has been nothing to add since then.”
Din păcate, nu a apărut nimic nou de adăugat de atunci.”
On 6 October 2011, following the 2011 Marty Report, the PACE adopted its Resolution 1838 (2011) which, in part relating to Romania, read:
La 6 octombrie 2011, în urma Raportului Marty din 2011, APCE a adoptat Rezoluția 1838 (2011) care, în partea referitoare la România, menționa următoarele:
With regard to judicial inquiries, the Assembly:
Cu privire la anchetele judiciare, Adunarea:
11.4. calls on the judicial authorities of Romania and of ‘the former Yugoslav Republic of Macedonia' to finally initiate serious investigations following the detailed allegations of abductions and secret detentions in respect of those two countries, and on the American authorities to provide without further delay the judicial assistance requested by the prosecuting authorities of the European countries concerned.
11.4. invită autoritățile judiciare din România și din «Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei» să declanșeze în sfârșit anchete serioase în urma detaliatelor alegații de răpiri și detenții secrete îndreptate împotriva celor două țări, iar pe autoritățile americane să asigure fără întârziere asistența judiciară solicitată de organele de urmărire penală din țările europene respective.
With regard to parliamentary inquiries, the Assembly:
Cu privire la anchetele parlamentare, Adunarea:
12.4. deplores the fact that the Polish and Romanian Parliaments confined themselves to inquiries whose main purpose seems to have been to defend the official position of the national authorities ...”
12.4. regretă faptul că Parlamentul Poloniei și cel al României s-au limitat la anchete al căror obiectiv principal pare să fi fost acela de a apăra poziția oficială a autorităților naționale [...]”
B. European Parliament
B. Parlamentul European
The Fava Inquiry
Ancheta Fava
On 18 January 2006 the European Parliament set up a Temporary Committee on the alleged use of European countries by the CIA for the transportation and illegal detention of prisoners (“TDIP”) and appointed Mr Giovanni Claudio Fava as rapporteur with a mandate to investigate the alleged existence of CIA prisons in Europe.
La 18 ianuarie 2006, Parlamentul European a înființat Comisia temporară privind presupusa folosire a unor țări europene de către CIA pentru transportarea și deținerea ilegală de prizonieri („TDIP”) și l-a numit pe domnul Giovanni Claudio Fava în funcția de raportor mandatat să ancheteze prezumtiva existență a unor închisori ale CIA în Europa.
The Fava Inquiry held 130 meetings and sent delegations to the former Yugoslav Republic of Macedonia, the United States, Germany, the United Kingdom, Romania, Poland and Portugal.
Ancheta Fava a organizat 130 de întrevederi și a trimis delegații în Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Statele Unite, Germania, Regatul Unit, România, Polonia și Portugalia.
It identified at least 1,245 flights operated by the CIA in European airspace between the end of 2001 and 2005.
Aceasta a identificat cel puțin 1 245 de zboruri operate de CIA în spațiul aerian european în perioada sfârșitul anului 2001 - 2005.
In the course of its work, the TDIP analysed specific cases of extraordinary rendition.
În cursul activității sale, TDIP a analizat cazuri specifice de predări extraordinare.
According to the Fava Report, these cases “involved the illegal transport of a prisoner by the secret services, or other specialist services, of a third country (including, but not exclusively, the CIA and other American security services) to various locations, outside any judicial oversight, where the prisoners have neither fundamental rights nor those guaranteed by various international conventions, such as all habeas corpus procedures , the right of the defence to be assisted by a lawyer, the right to due process within a reasonable time, etc.”
Potrivit Raportului Fava, aceste cazuri „au implicat transportul ilegal al unui prizonier de către serviciile secrete, sau alte servicii de specialitate, ale unei țări terțe (inclusiv, dar nu în mod exclusiv, CIA și alte servicii de securitate americane) în diferite locuri, în afara oricărei supravegheri a instanțelor judecătorești, unde prizonierii nu au nici drepturi fundamentale, nici drepturile garantate de diverse convenții internaționale, cum ar fi toate procedurile habeas corpus , dreptul apărării de a fi asistat de un avocat, dreptul la un proces echitabil într-un termen rezonabil, etc.”
The TDIP studied in detail the following cases of extraordinary rendition:
Comisia TDIP a studiat în detaliu următoarele cazuri de predări extraordinare:
Abu Omar (Hassan Mustafa Osama Nasr); Khaled El-Masri; Maher Arar; Mohammed El-Zari; Ahmed Agiza; the “Six Algerians” from Bosnia-Herzegovina; Murat Kurnaz; Mohammed Zammar; Abou Elkassim Britel; Binyam Mohammed; Bisher Al-Rawi; Jamil El-Banna; and Martin Mubanga.
Abu Omar (Hassan Mustafa Osama Nasr); Khaled El-Masri; Maher Arar; Mohammed El-Zari; Ahmed Agiza; cei „șase algerieni” din Bosnia-Herțegovina; Murat Kurnaz; Mohammed Zammar; Abou Elkassim Britel; Binyam Mohammed; Bisher Al-Rawi; Jamil El-Banna; și Martin Mubanga.
The TDIP met the victims themselves, their lawyers, the heads of national judicial or parliamentary bodies responsible for specific cases of extraordinary rendition, representatives of European and international organisations or institutions, journalists who followed these cases, representatives of non-governmental organisations, experts in this area either during committee meetings or during official delegation visits.
În cadrul reuniunilor comisiei TDIP sau în cadrul vizitelor delegațiilor oficiale, TDIP a avut întâlniri cu victimele, avocații lor, șefii organelor parlamentare sau judecătorești naționale responsabile pentru cazuri specifice de predări extraordinare, reprezentanți ai organizațiilor sau instituțiilor europene și internaționale, jurnaliști care au urmărit aceste cazuri, reprezentanți ai unor organizații neguvernamentale, experți în acest domeniu.
The TDIP delegation visited Bucharest from 17 to 19 October 2006 and held meetings with a number of Romanian's high-office holders, including Ms N. Nicolai, the chairman of the Romanian Senate's Special Committee of Inquiry, Mr T. Meleșcanu, Vice-President of the Senate and member of the Special Committee of Inquiry, Mr A.C. Vierița, Secretary of State for EU Affairs at the Ministry of Foreign Affairs, Mr G. Maior, current Head of the Romanian Intelligence Service, Mr R. Timofte, former Head of the Romanian Intelligence Service, representatives of the Ministerial Department of Civil Aviation as well as representatives of various non-governmental organisations, including the Open Society Foundation and APADOR-CH and journalists.
Delegația TDIP a făcut o vizită la București în perioada 17-19 octombrie 2006 și a avut întâlniri cu o serie de înalți funcționari români, inclusiv doamna N. Nicolai, președintele Comisiei de anchetă a Senatului României, domnul T. Meleșcanu, vice-președintele Senatului și membru al Comisiei de anchetă, domnul A.C. Vierița, Secretar de Stat pentru Afaceri Europene în cadrul Ministerului Afacerilor Externe, domnul G. Maior, actualul șef al Serviciului Român de Informații, domnul R. Timofte, fostul șef al Serviciului Român de Informații, reprezentanți ai Direcției Generale de Aviație Civilă [Ministerul Transporturilor], reprezentanți ai unor organizații neguvernamentale, inclusiv Open Society Foundation și APADOR-CH, precum și jurnaliști.
As regards Romania, the Fava Report expressed, in paragraph 162, “serious concern” about the 21 stopovers made by the CIA-operated aircraft at Romanian airports, which on most occasions had come or were bound for “countries linked with extraordinary rendition circuits and the transfer of detainees”.
Referitor la România, Raportul Fava a exprimat, la punctul 162, „adânca îngrijorare” legată de cele 21 de escale, pe aeroporturi românești, ale unor aeronave operate de CIA, care, în multe cazuri, veneau dinspre sau se îndreptau spre „țări implicate în circuite de predări extraordinare și de transfer de deținuți”.
It further concluded, in paragraph 164, that based only on the statements made by Romanian authorities to the TDIP delegation to Romania, the possibility that the US secret services operated in Romania on a clandestine basis could not be excluded and that no definitive evidence had been provided to contradict any of the allegations concerning the running of a secret detention facility on Romanian soil.
În continuare, a concluzionat, la punctul 164, că nu poate exclude, doar pe baza declarațiilor făcute de autoritățile române delegației Comisiei temporare în România, posibilitatea ca serviciile secrete ale Statelor Unite să fi operat în România în mod clandestin și consideră că nu s-a adus nici o dovadă concludentă care să îndepărteze acuzațiile privind funcționarea unui centru secret de detenție pe teritoriul României.
Detailed information gathered during the Fava Inquiry was also included in working documents produced together with the Fava Report.
Informații detaliate strânse în cursul Anchetei Fava au fost incluse și în documentele de lucru prezentate împreună cu Raportul Fava.
Working document no. 8 on the companies linked to the CIA, aircraft used by the CIA and the European countries in which CIA aircraft have made stopovers prepared during the work of the TDIP (PE 380.984v02-00) contained an analysis of CIA flights having stopped over in Romania in 2003-2005.
Documentul de lucru nr. 8 privind societățile cu legături cu CIA, aeronavele folosite de CIA și țările europene în care aeronavele CIA au făcut escale, întocmit în timpul activității Comisiei TDIP (PE 380.984v02-00) includea o analiză a zborurilor asociate CIA cu escale în România în perioada 2003-2005.
It named five airports involved and listed the stopovers and landings as filed in flight plans:
Acesta a numit cinci aeroporturi implicate și a enumerat escalele și aterizările conform informațiilor completate în planurile de zbor:
(a) Bucharest - Otopeni and Băneasa airports, 13 stopovers and 5 take offs;
a) aeroporturile București - Otopeni și Băneasa, 13 escale și 5 decolări;
(b) Timișoara:
b) Timișoara:
1 landing;
1 aterizare;
(c) Constanţa - Kogălniceanu airport:
c) Aeroportul Constanța - Kogălniceanu:
2 stopovers and 4 landings;
2 escale și 4 aterizări;
(d) Bacău:
d) Bacău:
1 stopover.
1 escală.
The stopovers involved 14 different CIA aircraft, which were identified as follows:
Escalele au fost realizate de 14 aeronave diferite ale CIA, identificate după cum urmează:
N313P; N85VM; N379; N2189M; N8213G; N157A; N173S; N187D; N312ME; N4009L; N4456A; N478GS and N4466A.
N313P; N85VM; N379; N2189M; N8213G; N157A; N173S; N187D; N312ME; N4009L; N4456A; N478GS și N4466A.
It was noted, however, that according to Eurocontrol data flight logs concerning Romania had been filed with some inconsistencies; flight plans indicated a landing airport which did not correspond with the following taking off airport.
S-a observat însă că, potrivit Eurocontrol, datele din jurnalele de bord referitoare la România au fost depuse cu unele neconcordanțe; planurile de zbor indicau un aeroport de aterizare care nu corespundea cu următorul aeroport de decolare.
The flight plans that were found to have been inconsistent concerned the following flights:
S-au constatat inconsecvențe în planurile de zbor corespunzătoare următoarelor zboruri:
plane N313P
aeronava N313P
flight on 25-26 January 2004, from Kabul with the destination filed for Timișoara but the following take off from Bucharest to Palma de Mallorca
zbor din 25-26 ianuarie 2004, de la Kabul cu destinație depusă pentru Timișoara, dar cu următoarea decolare din București către Palma de Mallorca