natgillin/translations-raw huggingface dataset:
He did not know where this was and Romania was, expressly, not interested in what the CIA was doing there.
A negat că ar fi știut unde erau și a precizat că România nu a avut niciun interes să știe ce făcea CIA acolo.
The country wanted to prove its readiness to cooperate, Talpeş said, because it sought NATO-membership.
Țara a vrut să-și dovedească disponibilitatea de a coopera, a afirmat Talpeș, pentru că dorea să fie admisă în NATO.
‘It was up to the Americans what they did in these places', he said.
«E treaba americanilor ce s-a întâmplat în acele locații», a precizat acesta.
First and foremost thanks to US advocacy, Romania was admitted into NATO in 2004.
În primul rând datorită susținerii din partea SUA, România a fost admisă în NATO în 2004.
Dick Marty, the Council of Europe special investigator concerning the secret CIA prisons, had accused Romania in 2005/2006 of hosting illegal CIA prisons for terrorism suspects on its territory.
Dick Marty, investigator special al Consiliului Europei în ceea ce privește închisorile secrete ale CIA, a acuzat România că a găzduit ilegal pe teritoriul său închisori CIA ilegale pentru suspecții de terorism în perioada 2005/2006.
Amnesty International had previously made similar allegations.
Amnesty International formulase anterior aceleași acuzații.
Among others, the key planner of 9/11, Khalid Sheikh Mohammed, is said to have been held there.
Printre altele, se afirmă că planificatorul șef al atentatelor din 9/11, Khalid Sheikh Mohammed, ar fi fost ținut în detenție acolo.
Romanian politicians, including Presidents Ion Iliescu (in office from 2000 to 2004) and Traian Băsescu (in office from 2004 to 2014) had always denied this.
Politicienii români, inclusiv președinții Ion Iliescu (în funcție între 2000 și 2004) și Traian Băsescu (în funcție între 2004 și 2014), au negat întotdeauna acest lucru.
A commission of inquiry of the Romanian parliament reported in 2006: there were no CIA prisons in the country and no CIA captives were held there or transferred to other countries on transit flights via Romania.
O comisie de anchetă a parlamentului român a raportat în 2006: în țară nu au existat închisori ale CIA, și nu au existat deținuți CIA care să fie ținuți sau transferați spre altă țări prin intermediul unor zboruri de tranzit prin România.
Since 2001, the US army has had an air base close to Kogălniceanu in the South East of Romania.
Din 2001, armata americană deține o bază aeriană lângă Kogălniceanu, în sud-estul României.
Apart from that base, the airports in Craiova in Southern Romania and in Temeswar in Western Romania are reported to have been used for the transport of CIA captives.
În afară de baza respectivă, aeroporturile Craiova, din sudul României, și Timișoara din vestul României au fost raportate că ar fi fost folosite pentru transportul deținuților CIA.
Already in 2002 Romania signed an agreement with the USA, according to which the country would not extradite US soldiers to the International Criminal Court.
În 2002, România a semnat un acord cu SUA, potrivit căruia țara nu va extrăda soldații americani către Curtea Penală Internațională.
Even after the publication of the CIA torture report, in which a Romanian CIA prison is mentioned as a ‘black site', Romanian politicians denied its existence.
Chiar și după publicarea raportului CIA privind tortura, în care o închisoare a CIA din România este menționată drept «locație neagră», politicienii români i-au negat existența.
Victor Ponta, the head of the government, declined to comment on the CIA report.
Victor Ponta, șeful guvernului, nu a vrut să comenteze raportul CIA.
The former Head-of-State Iliescu said on Wednesday that he had had no knowledge of a CIA prison.
Fostul președinte Iliescu a declarat miercuri că nu a avut cunoștință de o închisoare a CIA.
However, Ioan Talpeş told SPIEGEL ONLINE that he had informed President Iliescu in 2003 and 2004 that the CIA carried out ‘certain activities' on Romanian territory.
Cu toate acestea, Ioan Talpeș a declarat pentru SPIEGEL ONLINE, că el l-a informat pe președintele Iliescu în 2003 și 2004 că CIA desfășoară «anumite activități» pe teritoriul românesc.
At that time, Talpeş continued, he himself did not think that the CIA could possibly torture captives.
La acea vreme, a continuat Talpeș, nu a considerat că era posibil ca CIA să tortureze deținuții.
Therefore, ‘no major significance' was attributed to information about the activities of the US secret service in Romania.
Prin urmare, informațiilor despre activitățile serviciului secret al SUA din România «nu li s-a dat prea multă importanță».
In response to the question why he had not shared his knowledge when the Council of Europe special investigator, Dick Marty, presented his report, Talpeş stated that he had been unable to speak for as long as the competent US authorities had not expressed themselves on the matter.
Întrebat de ce nu a spus ceea ce știa atunci când investigatorul special al Consiliului Europei, Dick Marty, și-a prezentat raportul, Talpeș a declarat că nu putea să vorbească atât timp cât autoritățile americane nu formulaseră un punct de vedere în această privință.
In this respect he blamed Romanian politicians for denying the existence of the transit camps.”
În acest sens, el i-a învinuit pe politicienii români că au negat existența unor lagăre de tranzit.”
On 22 April 2015 Spiegel Online published an article entitled “Torture in Romania:
La 22 aprilie 2015 Spiegel Online a publicat un articol intitulat „Tortura în România:
Former Head-of-State Iliescu admits existence of CIA prison” which read:
fostul președinte Iliescu admite existența unei închisori a CIA” în care se afirmă:
“The CIA tortured in Romania - that is an open secret.
„CIA a torturat în România - acesta e un secret cunoscut de toată lumea.
Only the country's officials never wanted to acknowledge that.
Doar oficialii țării nu au vrut să o recunoască niciodată.
Now former Head-of-State Iliescu states in SPIEGEL ONLINE: he left a location to the secret service.
Acum, fostul președinte Iliescu explică pentru SPIEGEL ONLINE: a oferit serviciului secret o locație.
It is hardly disputed any longer that the CIA entertained one or more secret prisons in Romania following the attacks of 11 September 2001.
Aproape că nu mai este controversat faptul că, după atentatele de la 11 septembrie 2001, CIA a avut în România una sau mai multe închisori.
The CIA report on torture of last December speaks, in a somewhat cryptic way, of ‘Detention Site Black'.
Raportul CIA privind tortura, din decembrie 2014, vorbește în termeni echivoci despre «Centrul de detenție Black».
Several of the most important CIA captives, among them the key planner of 9/11, Khalid Sheikh Mohammed, are said to have been held and tortured in Romania between 2002 and 2006.
Mai mulți dintre cei mai importanți prizonieri ai CIA, printre care planificatorul șef al atentatelor din 9/11, Khalid Sheikh Mohammed, ar fi fost deținuți în România și chiar torturați.
Despite numerous indications, Romanian officials for years vehemently denied that there had been secret CIA prisons on the country's territory.
În pofida numeroaselor indicii, ani întregi oficialii români au negat vehement că pe teritoriul țării ar fi existat închisori secrete ale CIA.
Now, the late confession concerning the Romanian ‘Detention Site' comes from nobody less than the former Head-of-State Ion Iliescu, who was in office from 2000 to 2004.
Acum, această recunoaștere târzie în legătură cu așa-numitul «centru de detenție» românesc vine chiar din partea fostului șef de stat Ion Iliescu, care a deținut această funcție între 2000 și 2004.
In an interview with SPIEGEL ONLINE, Iliescu stated that around the turn of the year 2002/2003, ‘our US allies asked us for a site'.
Într-un interviu pentru SPIEGEL ONLINE, Iliescu a declarat că, la sfârșitul anului 2002 - începutul anului 2003, «aliații americani ne-au cerut o locație».
He, as Head-of-State, did, in principle, grant this request.
În calitate de șef de stat, a acceptat, în principiu, solicitarea.
The details were taken care of by Ioan Talpeş , who, at the time, was the head of the National Security Department and the chief of the Presidential Administration.
De detalii s-a ocupat Ioan Talpeș, care, la momentul faptelor, era șeful Departamentului Securității Naționale și șef al Administrației Prezidențiale.
By virtue of this statement, the 85 year-old Iliescu becomes the second Head-of-State - following the former Polish Head-of-State Aleksander Kwaśniewski - to admit the former existence of a CIA prison on behalf of his country.
Prin această declarație, Iliescu, în vârstă de 85 de ani, este al doilea șef de stat - după fostul președinte polonez, Aleksander Kwaśniewski - care recunoaște, în numele țării sale, fosta existență a închisorilor CIA.
Iliescu explicitly wants to speak of a location/site (‘ Standort ') - he claims not to have known of a prison.
Iliescu acceptă să vorbească doar despre «o locație» (« Standort ») - susține că despre o închisoare nu ar fi știut nimic.
‘It was about a gesture of courtesy ahead of our accession to NATO', Iliescu told SPIEGEL ONLINE.
«A fost un gest făcut din curtoazie în vederea aderării noastre la NATO», a spus Iliescu SPIEGEL ONLINE.
‘We did not interfere with the activities of the USA on this site.
«Noi nu ne-am amestecat în activitățile SUA de acolo.
This request seemed like a minor issue to me as the Head-of-State.
Eu, ca președinte la vremea respectivă am privit această cerere ca pe o chestiune minoră.
We were allies, we went to war together in Afghanistan and in the Middle East. Therefore, I did not go into detail when our allies requested a specific site in Romania'.
Eram aliați, luptam împreună în Afganistan şi în Orientul Mijlociu, așa că nu am mers în detaliu în ceea ce privește cererea unui stat aliat de a avea un sediu în România».
Had he known more at that time, Iliescu continued, the request would ‘of course not' have been responded to positively.
Întrebat dacă ar mai fi aprobat locația știind ce urma să se întâmple acolo, Iliescu a răspuns «desigur că [solicitarea] nu» nu ar fi beneficiat de un răspuns pozitiv.
‘We learned from this experience to be more attentive in relation to such requests in the future and to ponder more scrupulously'.
«Am învățat din acest lucru ca pe viitor să fim atenți şi să cântărim conștiincioși astfel de cereri».
Iliescu gave the CIA ‘plenty of rope'
Iliescu a dat CIA «mână liberă»
Talpeş, the former chief of Iliescu's Presidential Administration, had previously led the Romanian secret service abroad, SIE.
Talpeș, fostul șef al Administrației Prezidențiale a lui Iliescu, condusese anterior Serviciul de Informații Externe al României, SIE.
Vis-à-vis SPIEGEL ONLINE he admitted already last year, as the first Romanian official, the existence of ‘CIA transit centres'.
Pentru SPIEGEL ONLINE, a recunoscut anul trecut existența unor «centre de tranzit CIA», fiind primul oficial român care a făcut acest lucru.
Talpeş also confirmed Iliescu's statements now.
Acum, a confirmat și declarațiile lui Iliescu.
He had received a request from a representative of the CIA in Romania at the turn of the year 2002/2003 for premises, which the US secret service needed for its own activities.
La sfârșitul lui 2002 - începutul lui 2003, a primit o solicitare a reprezentantului CIA în România pentru o locație, de care serviciul secret american avea nevoie pentru activitățile sale.
Iliescu gave him ‘plenty of rope' to take care of this request.
Iliescu i-a dat «mână liberă» să se ocupe de această problemă.
He arranged for a building in Bucharest to be given to the CIA.
Talpeș a pus la dispoziția CIA o clădire în București.
This building was used by the CIA from 2003 to 2006. It did no longer exist.
Clădirea a fost folosită de CIA între 2003 și 2006, iar în prezent acest sediu CIA nu mai există.
He would not reveal where exactly this building was located.
Nu a vrut să dezvăluie unde anume exaxt s-a aflat acest sediu.
Talpeş thereby corrected his earlier statement that he did not know the location of the CIA transit centres.
Talpeș și-a corectat astfel declarația anterioară, potrivit căreia nu ar fi cunoscut amplasarea centrelor de tranzit ale CIA.
He now states that the only thing he did not know, was whether the CIA also used the US air base in Kogălniceanu in South East Romania.
Talpeş mai spune acum că nu singurul lucru pe care nu îl cunoaște este dacă CIA a folosit și Baza militară de la Kogălniceanu, din sud-estul României.
Also, he never visited any of the ‘CIA sites' personally.
De asemenea, nu a vizitat personal niciuna din «locațiile CIA».
With regard to the premises in Bucharest, he was aware that ‘the matter [could] become dangerous'.
În ceea ce privește locația din București, a fost conștient că «situația poate deveni periculoasă».
Therefore, he explicitly told the CIA representatives that Romania did not want to know anything about the activities on these premises.
De aceea le-ar fi spus explicit reprezentanților CIA că autoritățile române nu doresc să știe ce se petrece în acel sediu.
At the time, he wanted to prove Romania's loyalty to the alliance in the period of the NATO accession through this measure.
Prin acest gest, la momentul respectiv, a dorit să dovedească loialitatea României pentru alianță, înainte de aderarea la NATO.
The statements by Iliescu and Talpeş confirm the 2006/2007 reports by former special investigator of the Council of Europe concerning the secret CIA prisons, Dick Marty.
Iliescu și Talpeș au confirmat astfel raportul din 2006/ 2007 al fostului raportor special al Consiliului Europei, Dick Marty, în ceea ce privește închisorile secrete ale CIA.
Marty had, already at that time, accused Romania of hosting secret CIA prisons on its territory.
Marty a acuzat încă de atunci România că a găzduit închisori secrete ale CIA.
Romanian officials and politicians, among them Iliescu, had disputed the allegations.
Oficialii și politicienii români, inclusiv Iliescu, au respins acuzațiile.
According to Marty's 2007 report, at least five high-ranking Romanian officials were informed about the existence of the secret CIA prisons. Besides Iliescu and Talpeş this included the former Head of State Traian Băsescu, who was in office from 2004 to 2014. Băsescu did not want to comment on the matter following a query from SPIEGEL ONLINE.
Potrivit raportului Marty din 2007, cel puțin cinci oficiali români de rang înalt știau de existența închisorilor secrete ale CIA. Între aceștia, în afară de Iliescu și Talpeș, se numără Traian Băsescu, președinte între 2004 și 2014. Băsescu nu a vrut să facă comentarii pe marginea acestui subiect pentru SPIEGEL ONLINE.
‘ We did not have any clues back then'
« Nu aveam dovezi .»
In 2008 a commission of inquiry of the Romanian parliament had concluded that there had not been any secret CIA prisons in Romania and that there was no information on CIA-flights or transports of captives.
În 2008, o comisie de anchetă a Parlamentului României a ajuns la concluzia că nu au existat închisori CIA pe teritoriul României și că nu există informații despre zboruri ale CIA sau transporturi de prizonieri.
The former head of this commission, the politician of the Liberals and current Member of the European Parliament, Norica Nicolai, adheres to this statement to the present day.
Fostul președinte al comisiei, politician liberal și actual europarlamentar, Norica Nicolai, rămâne la acea concluzie.
‘We did not have any clues back then', Nicolai told SPIEGEL ONLINE.
« Nu aveam dovezi », a spus Nicolai pentru SPIEGEL ONLINE.
However, the chairperson of the Romanian human rights organisation APADOR-CH, Maria Nicoleta Andreescu, describes the work of the commission as ‘totally inefficient and frivolous'.
Cu toate acestea, președintele organizației românești pentru drepturile omului APADOR-CH, Maria Nicoleta Andreescu, a apreciat activitatea acestei comisii ca fiind «complet ineficientă și neserioasă».
APADOR-CH, inter alia , represents the former CIA captive Abd al-Rahim al-Nashiri in Romania.
APADOR-CH, inter alia , îl reprezintă pe fostul deținut CIA Abd al-Rahim al-Nashiri în România.
He is said to have planned the attack on the destroyer U.S.S. ‘ Cole ' in Yemen in October 2000.
Acesta ar fi planificat atacul împotriva distrugătorului U.S.S. « Cole » din Yemen, în octombrie 2000.
He was supposedly kept and tortured in Romania between 2003 and 2006.
Acesta ar fi fost reținut și torturat în România între 2003 și 2006.
In 2012 Al-Nashiri took legal action against the State of Romania, which is still pending.
În 2012 Al-Nashiri a introdus o acțiune în justiție împotriva statului român, acțiune încă pendinte.
The APADOR-CH chairperson Andreescu describes Iliescu's present confession on CIA prisons in Romania as a ‘very important and significant statement'.
Potrivit președintelui APADOR-CH, Andreescu, declarațiile actuale ale lui Ion Iliescu despre închisorile CIA în România sunt o «mărturie foarte importantă și semnificativă».
‘If the Romanian State is willing to clarify the question of CIA prisons, then the public prosecutor must open criminal investigations following this statement', Andreescu said.”
«Dacă statul român are voința de a lămuri chestiunea închisorilor CIA, atunci ar trebui ca Procuratura să înceapă o anchetă», consideră Andreescu.”
INTERNATIONAL INQUIRIES RELATING TO THE CIA SECRET DETENTION AND RENDITION OF SUSPECTED TERRORISTS IN EUROPE, INCLUDING ROMANIA
ANCHETE INTERNAȚIONALE REFERITOARE LA DETENȚIILE SECRETE DE CĂTRE CIA ȘI PREDĂRILE PERSOANELOR SUSPECTATE DE TERORISM ÎN EUROPA, INCLUSIV ÎN ROMÂNIA
A. Council of Europe
A. Consiliul Europei
Procedure under Article 52 of the Convention
Procedura în temeiul art. 52 din Convenție
In November 2005, the Secretary General of the Council of Europe, Mr Terry Davis, acting under Article 52 of the Convention and in connection with reports of European collusion in secret rendition flights, sent a questionnaire to - at that time 45 - States Parties to the Convention, including Romania.
În noiembrie 2005, Secretarul General al Consiliului Europei, domnul Terry Davis, acționând în temeiul art. 52 din Convenție, în legătură cu rapoartele privind coluziunea la nivel european privind zborurile secrete în vederea predării, a trimis un chestionar statelor părți la Convenție - 45 la vremea respectivă -, inclusiv României.
The States were asked to explain how their internal law ensured the effective implementation of the Convention on four issues:
Statele au fost invitate să explice modul în care legislația lor internă asigură punerea în aplicare efectivă a Convenției în ceea ce privește patru aspecte:
1) adequate controls over acts by foreign agents in their jurisdiction; 2) adequate safeguards to prevent, as regards any person in their jurisdiction, unacknowledged deprivation of liberty, including transport, with or without the involvement of foreign agents; 3) adequate responses (including effective investigations) to any alleged infringements of ECHR rights, notably in the context of deprivation of liberty, resulting from conduct of foreign agents; 4) whether since 1 January 2002 any public official had been involved, by action or omission, in such deprivation of liberty or transport of detainees; whether any official investigation was under way or had been completed.
1) controlul adecvat asupra actelor săvârșite de agenți străini în jurisdicția lor; 2) garanții adecvate pentru a împiedica, în ceea ce privește orice persoană aflată în jurisdicția lor, privarea de libertate nerecunoscută, inclusiv transportarea, cu sau fără implicarea de agenți străini; 3) răspunsuri adecvate (inclusiv anchete efective) la orice acuzații de încălcări ale drepturilor CEDO, în special în contextul privării de libertate, rezultate din comportamentul agenților străini; 4) dacă, începând de la 1 ianuarie 2002, vreun funcționar al statului a fost implicat, prin acțiune sau omisiune, în astfel de privări de libertate sau transportarea de deținuți; dacă este în curs de desfășurare sau a fost finalizată vreo anchetă oficială.
The Romanian Government replied on an unspecified date denying that any unacknowledged deprivation of liberty or illegal transport of prisoners had taken place on Romanian territory .
Guvernul României a răspuns la o dată neprecizată, negând faptul că pe teritoriul României ar fi avut loc vreo privare de libertate nerecunoscută sau vreun transport ilegal de prizonieri.
On 1 March 2006 the Secretary General released his report on the use of his powers under Article 52 of the Convention (SG/Inf (2006) 5) of 28 February 2006 based on the official replies from the member states.
La 1 martie 2006, Secretarul General a publicat raportul referitor la exercitarea competențelor sale în temeiul art. 52 din Convenție [SG/Inf (2006) 5], din data de 28 februarie 2006, pe baza răspunsurilor oficiale ale statelor membre.
Parliamentary Assembly's inquiry - the Marty Inquiry
Ancheta Adunării Parlamentare - Ancheta Marty
249 .
249.
On 1 November 2005 the PACE launched an investigation into allegations of secret detention facilities being run by the CIA in many member states, for which Swiss Senator Dick Marty was appointed rapporteur.
La 1 noiembrie 2005, APCE a declanșat o anchetă privind acuzațiile legate de funcționarea unor centre secrete de detenție ale CIA în multe state membre, în cadrul căreia raportor a fost numit senatorul elvețian Dick Marty.
On 15 December 2005 the Parliamentary Assembly requested an opinion from the Venice Commission on the legality of secret detention in the light of the member states' international legal obligations, particularly under the European Convention on Human Rights.
La 15 decembrie 2005, Adunarea Parlamentară a solicitat un aviz din partea Comisiei de la Veneția cu privire la legalitatea detenției secrete, în lumina obligațiilor juridice internaționale ale statelor membre, în special în temeiul Convenției Europene a Drepturilor Omului.
(a) The 2006 Marty Report
a) Raportul Marty din 2006
On 7 June 2006 Senator Dick Marty presented to the PACE his first report prepared in the framework of the investigation launched on 1 November 2005 (see paragraph 249 above), revealing what he called a global “spider's web” of CIA detentions and transfers and alleged collusion in this system by 14 Council of Europe member states, including Romania.
La 7 iunie 2006, Senatorul Dick Marty a prezentat în fața APCE primul său raport elaborat în cadrul anchetei declanșate la 1 noiembrie 2005 (a se vedea supra , pct. 249), dezvăluind ceea ce el a numit „pânza de păianjen” globală a detențiilor și a transferurilor efectuate de CIA și presupusa complicitate la acest sistem din partea a 14 state membre ale Consiliului Europei, inclusiv România.
The document, as published by the PACE, was entitled “Alleged secret detentions and unlawful inter-state transfers of detainees involving Council of Europe member states” (Doc. 10957) and commonly referred to as “the 2006 Marty Report”.
Documentul, astfel cum a fost publicat de APCE, este intitulat „Presupuse detenții secrete și transferuri interstatale ilegale de deținuți, care implică statele membre ale Consiliului Europei” (Doc. 10957) și este cunoscut de regulă sub denumirea „Raportul Marty din 2006”.
Chapter 1.3 of the 2006 Marty Report, entitled “Secret CIA prisons in Europe?” read, in so far as relevant, as follows:
Capitolul 1.3 din Raportul Marty din 2006, intitulat „Închisori secrete ale CIA în Europa?”, conține următoarele pasaje relevante:
This was the news item circulated in early November 2005 by the American NGO Human Rights Watch (HRW), The Washington Post and the ABC television channel.
Această știre a fost difuzată la începutul lunii noiembrie 2005 de organizația neguvernamentală americană Human Rights Watch (HRW), Washington Post și postul de televiziune ABC.
Whereas The Washington Post did not name specific countries hosting, or allegedly having hosted, such detention centres, simply referring generically to ‘eastern European democracies', HRW reported that the countries in question are Poland and Romania.
Deși Washington Post nu a publicat denumirea concretă a țărilor care găzduiesc, sau se presupune că au găzduit, asemenea centre de detenție, prin simpla referire generică la «democrații est-europene», HRW a relatat că țările în cauză sunt Polonia și România.