natgillin/translations-raw huggingface dataset:
On 5 December 2005, ABC News in turn reported the existence of secret detention centres in Poland and Romania, which had apparently been closed following The Washington Post's revelations.
La 5 decembrie 2005, ABC News, la rândul său, a relatat despre existența, în Polonia și România, a unor centre secrete de detenție, care se pare că au fost închise în urma dezvăluirilor făcute de Washington Post.
According to ABC, 11 suspects detained in these centres had been subjected to the harshest interrogation techniques (so-called enhanced interrogation techniques') before being transferred to CIA facilities in North Africa.
Potrivit ABC, 11 suspecți deținuți în aceste centre au fost supuși celor mai dure tehnici de interogare (așa-numitele «tehnici avansate de interogare») înainte de a fi transferați în centre ale CIA din Africa de Nord.
It is interesting to recall that this ABC report, confirming the use of secret detention camps in Poland and Romania by the CIA, was available on the Internet for only a very short time before being withdrawn following the intervention of lawyers on behalf of the network's owners.
Este interesant de reamintit că acest reportaj ABC, care confirmă folosirea de către CIA a unor centre secrete de detenție în Polonia și România, a fost disponibil pe internet doar pentru un timp foarte scurt, fiind retras în urma intervenției avocaților în numele proprietarilor rețelei.
The Washington Post subsequently admitted that it had been in possession of the names of the countries, but had refrained from naming them further to an agreement entered into with the authorities.
Washington Post a recunoscut ulterior că a avut la dispoziție denumirile țărilor, dar s-a abținut de la menționarea acestora în urma unui acord încheiat cu autoritățile.
It is thus established that considerable pressure was brought to bear to ensure that these countries were not named.
Astfel, s-a stabilit că s-a exercitat o presiune considerabilă pentru a garanta faptul că denumirile țărilor respective nu se precizează.
It is unclear what arguments prevailed on the media outlets in question to convince them to comply.
Este neclar ce argumente au prevalat în cazul canalelor mediatice respective pentru a le convinge să se conformeze.
Chapter 1.8, in paragraph 22, stated:
În capitolul 1.8, la punctul 22, s-a precizat:
There is no formal evidence at this stage of the existence of secret CIA detention centres in Poland, Romania or other Council of Europe member states, even though serious indications continue to exist and grow stronger.
Nu există în acest moment nicio probă oficială a existenței unor centre secrete de detenție ale CIA în Polonia, România sau alte state membre ale Consiliului Europei, deși indicii serioase continuă să existe și să devină mai solide.
Nevertheless, it is clear that an unspecified number of persons, deemed to be members or accomplices of terrorist movements, were arbitrarily and unlawfully arrested and/or detained and transported under the supervision of services acting in the name, or on behalf, of the American authorities.
Cu toate acestea, este evident că un număr nedeterminat de persoane, considerate a fi membre ale mișcărilor teroriste sau complice ale acestora, au fost arestate în mod arbitrar și ilegal și/sau deținute și transportate sub supravegherea unor servicii acționând în numele autorităților americane sau pentru acestea.
These incidents took place in airports and in European airspace, and were made possible either by seriously negligent monitoring or by the more or less active participation of one or more government departments of Council of Europe member states.”
Aceste incidente au avut loc în aeroporturi și în spațiul aerian european, și au fost posibile ca urmare fie a supravegherii foarte neglijente, fie a participării mai mult sau mai puțin active a uneia sau a mai multor structuri de conducere din statele membre ale Consiliului Europei”.
Chapter 2.6.1 referred to Romania.
Capitolul 2.6.1 s-a referit la România.
It stated, in so far as relevant, as follows:
Pasajele relevante au fost formulate astfel:
Romania is thus far the only Council of Europe member State to be located on one of the rendition circuits we believe we have identified and which bears all the characteristics of a detainee transfer or drop-off point.
România este în prezent singurul stat membru al Consiliului Europei care a fost localizat pe unul din circuitele de predări pe care considerăm că l-am identificat și care prezintă toate caracteristicile unui punct de transferare sau debarcare de deținuți.
The N313P rendition plane landed in Timișoara at 11.51 pm on 25 January 2004 and departed just 72 minutes later, at 1.03 am on 26 January 2004.
Avionul N313P folosit pentru predări a aterizat la Timișoara la ora 11:51 p.m. în data de 25 ianuarie 2004 și a decolat după doar 72 minute, la ora 1:03 a.m. în data de 26 ianuarie 2004.
I am grateful to the Romanian Civil Aeronautic Authority for confirming these flight movements.
Sunt recunoscător Autorității Aeronautice Civile Române pentru confirmarea acestor zboruri.
We can likewise affirm that the plane was not carrying prisoners to further detention when it left Timișoara.
De asemenea, putem afirma că avionul nu transporta deținuți către alt loc de detenție la plecarea din Timișoara.
Its next destination, after all, was Palma de Mallorca, a well-established “staging point”, also used for recuperation purposes in the midst of rendition circuits.
Următoarea lui destinație a fost, în final, Palma de Mallorca, un «punct de oprire» consacrat, folosit de asemenea pentru recuperare în plin circuit de predări.
There is documentation in this instance that the passengers of the N313P plane, using US Government passports and apparently false identities, stayed in a hotel in Palma de Mallorca for two nights before returning to the United States.
Există documente în acest caz că pasagerii din avionul N313P, care au folosit pașapoarte ale Guvernului SUA și identități aparent false, s-au cazat la un hotel din Palma de Mallorca pentru două nopți înainte de revenirea în Statele Unite.
One can deduce that these passengers, in addition to the crew of the plane, comprised a CIA rendition team, the same team performing all renditions on this circuit.
Se poate deduce că acești pasageri, pe lângă echipajul avionului, constituiau o echipă de predări a CIA, aceeași echipă realizând toate predările de pe acest circuit.
The N313P plane stayed on the runway at Timișoara on the night of 25 January 2004 for barely one hour.
Avionul N313P a staționat pe pistă la Timișoara în noaptea de 25 ianuarie 2004 pentru cel mult o oră.
Based on analysis of the flight capacity of N313P, a Boeing 737 jet, in line with typical flight behaviours of CIA planes, it is highly unlikely that the purpose of heading to Romania was to refuel.
Pe baza analizei capacității de zbor a avionului N313P, un Boeing 737, în corelație cu tiparele de zbor ale avioanelor asociate CIA, este foarte puțin probabil ca scopul sosirii în România să fi fost realimentarea cu combustibil.
The plane had the capacity to reach Palma de Mallorca, just over 7 hours away, directly from Kabul that night - twice previously on the same circuit, it had already flown longer distances of 7 hours 53 minutes (Rabat to Kabul) and 7 hours 45 minutes (Kabul to Algiers).
Avionul avea capacitatea de a ajunge la Palma de Mallorca, la ceva mai mult de 7 de ore distanță, direct de la Kabul în aceeași noapte - anterior, pe același circuit, efectuase deja două zboruri pe distanțe mai mari de 7 ore 53 de minute (de la Rabat la Kabul) și 7 ore 45 de minute (de la Kabul la Alger).
It should be recalled that the rendition team stayed about 30 hours in Kabul after having ‘rendered' Khaled El-Masri.
Ar trebui reamintit faptul că echipa de predări a rămas aproximativ 30 de ore în Kabul după «predarea» lui Khaled El-Masri.
Then, it flew to Romania on the same plane.
Apoi, aceasta a zburat în România cu același avion.
Having eliminated other explanations - including that of a simple logistics flight, as the trip is a part of a well-established renditions circuit - the most likely hypothesis is that the purpose of this flight was to transport one or several detainees from Kabul to Romania.
Eliminând alte explicații - inclusiv cea a unui simplu zbor în scop logistic, cursa făcând parte dintr-un circuit de predări consacrat - cea mai probabilă ipoteză este că acest zbor avea ca scop să transporte unul sau mai mulți deținuți din Kabul în România.
We consider that while all these factual elements do not provide definitive evidence of secret detention centres, they do justify on their own a positive obligation to carry out a serious investigation, which the Romanian authorities do not seem to have done to date.”
Considerăm că, deși nu constituie probe concludente ale existenței centrelor secrete de detenție, toate aceste elemente faptice justifică de la sine o obligație pozitivă de a efectua o anchetă serioasă, ceea ce autoritățile române nu par să fi făcut până în prezent.”
Chapter 6, entitled “Attitude of governments”, stated, among other things, the following:
Capitolul 6, intitulat „Atitudinea guvernelor”, preciza, printre altele, următoarele:
It has to be said that most governments did not seem particularly eager to establish the alleged facts.
Trebuie spus că majoritatea guvernelor nu păreau deosebit de dornice să clarifice presupusele fapte.
The body of information gathered makes it unlikely that European states were completely unaware of what, in the context of the fight against international terrorism, was happening at some of their airports, in their airspace or at American bases located on their territory.
Setul de informații culese face puțin probabilă ideea că statele europene nu au fost deloc la curent cu ceea ce, în contextul luptei împotriva terorismului internațional, a avut loc în unele dintre aeroporturile lor sau în spațiul lor aerian ori în bazele americane de pe teritoriul lor.
Insofar as they did not know, they did not want to know.
În măsura în care nu știau, nu doreau să știe.
It is inconceivable that certain operations conducted by American services could have taken place without the active participation, or at least the collusion, of national intelligence services.
Este de neconceput că anumite operațiuni efectuate de serviciile americane ar fi putut avea loc fără participarea activă, sau cel puțin coluziunea, a serviciilor naționale de informații.
If this were the case, one would be justified in seriously questioning the effectiveness, and therefore the legitimacy, of such services.
Dacă așa ar fi stat lucrurile, s-ar justifica punerea sub semnul întrebării la modul serios a eficacității și, prin urmare, a legitimității acestor servicii.
The main concern of some governments was clearly to avoid disturbing their relationships with the United States, a crucial partner and ally.
Principala preocupare a unor guverne era în mod clar aceea de a evita perturbarea relațiilor lor cu Statele Unite, un partener și un aliat esențial.
Other governments apparently work on the assumption that any information learned via their intelligence services is not supposed to be known.”
Se pare că alte guverne merg pe ideea că orice informație aflată prin intermediul serviciilor lor de informații nu ar trebui să fie cunoscută.”
In Chapter 8.2 concerning parliamentary investigations undertaken in certain member states, the report referred to Romania under the title “ Romania and “the former Yugoslav Republic of Macedonia” stating “no parliamentary inquiry ”:
În capitolul 8.2 privind anchetele parlamentare desfășurate în anumite state membre, raportul a menționat România sub titlul „România” și „Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei” cu precizarea „nicio anchetă parlamentară”:
To my knowledge, no parliamentary inquiry whatsoever has taken place in either country, despite the particularly serious and concrete nature of the allegations made against both.
După cunoștințele noastre, în ambele țări nu a avut loc niciun fel de anchetă parlamentară, în pofida naturii concrete și deosebit de grave a acuzațiilor aduse ambelor.
Chapter 11 contained conclusions.
Capitolul 11 conținea concluziile.
It stated, inter alia , the following:
Menționa, printre altele, următoarele:
Our analysis of the CIA rendition' programme has revealed a network that resembles a ‘spider's web' spun across the globe.
Analiza noastră privind programul de predări al CIA a scos la iveală o rețea care seamănă cu o «pânză de păianjen» întinsă pe tot globul.
The analysis is based on official information provided by national and international air traffic control authorities, as well as other information including from sources inside intelligence agencies, in particular the American.
Analiza se bazează pe informațiile oficiale furnizate de autoritățile naționale și internaționale de control al traficului aerian, precum și pe alte informații, inclusiv de la surse din interiorul serviciilor de informații, în special din America.
This ‘web', shown in the graphic, is composed of several landing points, which we have subdivided into different categories, and which are linked up among themselves by civilian planes used by the CIA or military aircraft.
Această «pânză», prezentată în grafic, se compune din mai multe puncte de aterizare, pe care le-am împărțit în categorii diferite, și care sunt legate între ele prin avioane civile folosite de CIA sau aeronave militare.
In two European countries only (Romania and Poland), there are two other landing points that remain to be explained.
În doar două țări europene (România și Polonia) există alte două puncte de aterizare care rămân a fi explicate.
Whilst these do not fall into any of the categories described above, several indications lead us to believe that they are likely to form part of the ‘rendition circuits'.
Deși nu se încadrează în niciuna din categoriile descrise mai sus, diverse indicii ne determină să credem că acestea ar putea face parte din «circuitele de predări».
These landings therefore do not form part of the 98% of CIA flights that are used solely for logistical purposes, but rather belong to the 2% of flights that concern us the most.
Prin urmare, aterizările menționate nu fac parte din procentul de 98% de zboruri asociate CIA folosite exclusiv în scopuri logistice, ci mai degrabă fac parte din acel procent de 2% din zborurile care ne interesează cel mai mult.
These corroborated facts strengthen the presumption - already based on other elements - that these landings are detainee drop-off points that are near to secret detention centres.
Aceste fapte coroborate întăresc prezumția - deja bazată pe alte elemente - că aterizările menționate au reprezentat puncte de escală a deținuților, aflate în apropierea unor de centre secrete de detenție.”
Whilst hard evidence, at least according to the strict meaning of the word, is still not forthcoming, a number of coherent and converging elements indicate that secret detention centres have indeed existed and unlawful inter-state transfers have taken place in Europe.
Deși probe solide, cel puțin conform sensului strict al conceptului, nu au apărut încă, o serie de elemente coerente și convergente demonstrează că au existat, într-adevăr, centre secrete de detenție și au avut loc, în Europa, transferuri interstatale ilegale.
I do not set myself up to act as a criminal court, because this would require evidence beyond reasonable doubt.
Nu intenționăm să ne asumăm rolul unei instanțe penale, deoarece aceasta ar presupune să deținem probe dincolo de orice îndoială rezonabilă.
My assessment rather reflects a conviction based upon careful examination of balance of probabilities, as well as upon logical deductions from clearly established facts.
Evaluarea noastră reflectă mai degrabă o convingere bazată pe examinarea atentă a balanței probabilităților, precum și pe deducții logice rezultate din fapte clar stabilite.
It is not intended to pronounce that the authorities of these countries are ‘guilty' for having tolerated secret detention sites, but rather it is to hold them ‘responsible' for failing to comply with the positive obligation to diligently investigate any serious allegation of fundamental rights violations.
Raportul nostru nu are ca scop să declare autoritățile din aceste țări «vinovate» pentru că au tolerat locații secrete de detenție, ci mai degrabă să le considere «responsabile» pentru refuzul de a respecta obligația pozitivă de a ancheta cu diligență orice afirmație gravă legată de încălcări ale unor drepturi fundamentale.
In this sense, it must be stated that to date, the following member States could be held responsible, to varying degrees, which are not always settled definitively, for violations of the rights of specific persons identified below (respecting the chronological order as far as possible):
În acest sens, trebuie precizat că, până în prezent, următoarele state membre ar putea fi considerate răspunzătoare, în grade diferite, care nu sunt întotdeauna stabilite definitiv, pentru încălcări ale drepturilor persoanelor specifice identificate mai jos (în ordine cronologică în măsura posibilă):
- Sweden, in the cases of Ahmed Agiza and Mohamed Alzery;
- Suedia, în cazurile lui Ahmed Agiza și Mohamed Alzery;
- Bosnia-Herzegovina, in the cases of Lakhdar Boumediene, Mohamed Nechle, Hadj Boudella, Belkacem Bensayah, Mustafa Ait Idir and Saber Lahmar (the ‘Algerian six');
- Bosnia-Herțegovina, în cazurile lui Lakhdar Boumediene, Mohamed Nechle, Hadj Boudella, Belkacem Bensayah, Mustafa Ait Idir și Saber Lahmar («cei șase algerieni»);
- The United Kingdom in the cases of Bisher Al-Rawi, Jamil El-Banna and Binyam Mohamed;
- Regatul Unit în cazurile lui Bisher Al-Rawi, Jamil El-Banna și Binyam Mohamed;
- Italy, in the cases of Abu Omar and Maher Arar;
- Italia, în cazurile lui Abu Omar și Maher Arar;
- ‘The former Yugoslav Republic of Macedonia', in the case of Khaled El-Masri;
- «Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei», în cazul lui Khaled El-Masri;
- Germany, in the cases of Abu Omar, of the ‘Algerian six', and Khaled El-Masri;
- Germania, în cazurile lui Abu Omar, «cei șase algerieni», și Khaled El-Masri;
- Turkey, in the case of the ‘Algerian six'.
- Turcia, în cazul celor «șase algerieni».
Some of these above mentioned states, and others, could be held responsible for collusion - active or passive (in the sense of having tolerated or having been negligent in fulfilling the duty to supervise) - involving secret detention and unlawful inter-state transfers of a non-specified number of persons whose identity so far remains unknown:
Unele dintre statele sus-menționate, și altele, ar putea fi considerate răspunzătoare pentru coluziune - activă sau pasivă (în sensul că au tolerat sau au fost neglijente în ceea ce privește îndeplinirea obligației de supraveghere) - implicând detenții secrete și transferuri interstatale ilegale ale unui număr nespecificat de persoane a căror identitate rămâne necunoscută până în prezent:
- Poland and Romania, concerning the running of secret detention centres;
- Polonia și România, pentru funcționarea unor centre secrete de detenție;
- Germany, Turkey, Spain and Cyprus for being ‘staging points' for flights involving the unlawful transfer of detainees.”
- Germania, Turcia, Spania și Cipru pentru că au fost «puncte de oprire» pentru zboruri implicate în transferul ilegal de deținuți.”
(b) The 2007 Marty Report
b) Raportul Marty din 2007
On 11 June 2007 the PACE (Committee on Legal Affairs and Human Rights) adopted the second report prepared by Senator Marty (“the 2007 Marty Report”) (Doc. 11302.rev.), revealing that high-value detainees had been held in Romania and in Poland in secret CIA detention centres during the period from 2002 to 2005.
La 11 iunie 2007, APCE (Comisia pentru afaceri juridice și drepturile omului) a adoptat cel de-al doilea raport întocmit de senatorul Marty („Raportul Marty din 2007”) (Doc. 11302.rev.), care dezvăluia că deținuți de mare importanță au fost aduși în România și în Polonia în centre de detenție secrete ale CIA în perioada 2002-2005.
The report relied, inter alia , on the cross-referenced testimonies of over thirty serving and former members of intelligence services in the US and Europe, and on a new analysis of computer “data strings” from the international flight planning system.
Raportul avea la bază, printre altele, mărturiile coroborate a peste 30 de foști și actuali membri ai serviciilor de informații din SUA și Europa, precum și o nouă analiză a „segmentelor de date” informatice din sistemul internațional de planificare a zborurilor.
The introductory remarks referring to the establishment of facts and evidence gathered, read, in so far as relevant:
În introducere, pasajele relevante cu privire la stabilirea faptelor și probele strânse aveau următorul conținut:
There is now enough evidence to state that secret detention facilities run by the CIA did exist in Europe from 2003 to 2005, in particular in Poland and Romania.
În prezent, există probe suficiente pentru a argumenta că într-adevăr, în Europa, în perioada 2003-2005, au existat centre de detenție secrete conduse de CIA, în special în Polonia și în România.
These two countries were already named in connection with secret detentions by Human Rights Watch in November 2005.
Human Rights Watch acuzase încă din noiembrie 2005 cele două țări că au acceptat detenții secrete.
At the explicit request of the American government, The Washington Post simply referred generically to ‘eastern European democracies', although it was aware of the countries actually concerned.
La cererea expresă a guvernului american, Washington Post a făcut, la modul generic, o simplă referire la «democrații est-europene», deși știa care erau țările implicate în realitate.
It should be noted that ABC did also name Poland and Romania in an item on its website, but their names were removed very quickly in circumstances which were explained in our previous report.
Ar trebui reținut că și ABC a menționat România și Polonia într-un articol de pe website-ul propriu, însă denumirile țărilor au fost eliminate rapid, în împrejurările explicate în raportul nostru anterior.
We have also had clear and detailed confirmation from our own sources, in both the American intelligence services and the countries concerned, that the two countries did host secret detention centres under a special CIA programme established by the American administration in the aftermath of 11 September 2001 to ‘kill, capture and detain' terrorist suspects deemed to be of ‘high value'.
Avem de asemenea confirmarea clară și detaliată din partea surselor noastre, atât din serviciile de informații americane, cât și din țările respective, că cele două țări au găzduit într-adevăr centre de detenție secrete în cadrul unui program CIA special instituit de președinția americană după 11 septembrie 2001, constând în «uciderea, prinderea și deținerea» persoanelor suspectate de terorism și considerate «de mare importanță».
Our findings are further corroborated by flight data of which Poland, in particular, claims to be unaware and which we have been able to verify using various other documentary sources.
Constatările noastre sunt coroborate și de datele de zbor, despre care Polonia în special susține că nu avea cunoștință și pe care le-am putut verifica folosind diverse alte surse de documente.
The secret detention facilities in Europe were run directly and exclusively by the CIA.
Centrele de detenție secrete din Europa erau operate direct și exclusiv de către CIA.
To our knowledge, the local staff had no meaningful contact with the prisoners and performed purely logistical duties such as securing the outer perimeter.
Din informațiile noastre, personalul local nu a avut niciun contact semnificativ cu deținuții și a efectuat îndatoriri pur logistice, ca de exemplu paza perimetrului exterior.
The local authorities were not supposed to be aware of the exact number or the identities of the prisoners who passed through the facilities - this was information they did not ‘need to know.'
Autoritățile locale nu aveau de ce să știe numărul exact sau identitățile deținuților perindați prin centre - aceasta era o informație pe care autoritățile «nu necesitau să o cunoască».