natgillin/translations-raw huggingface dataset:
According to the dossier HVDs were brought to Romania either to be interrogated using EITs or after a prior interrogation at other “black sites”.
Conform dosarului, DMI au fost aduși în România fie în vederea interogării prin TIA, fie ulterior unei interogări prealabile într-o altă „locație neagră”.
The first category of the HVDs included Janat Gul and Mustafah Faraj Al-Azibi (Abu Faraj Al-Libi).
Prima categorie de DMI i-a inclus pe Janat Gul și Mustafah Al-Azibi (Abu Faraj Faraj Al-Libi).
The second included Khalid Sheikh Mohammed, Walid Bin Attash (aka “Khallad”), Ramzi Binalshibh and Abd Al Rahim Al-Nashiri.
Cea de-a doua i-a inclus pe Khalid Sheikh Mohammed, Walid Bin Attash (alias „Khallad”), Ramzi Binalshibh și Abd Al Rahim Al-Nashiri.
It was added that the list of detainees included in the dossier was not exhaustive and that, according to some reports, there had been between two and four further detainees held in Romania at various junctures between 2003 and 2006.
S-a adăugat că lista deținuților depusă la dosar nu era exhaustivă și că, potrivit unor relatări, între două până la alte patru persoane au fost deținute în România în diferite momente din perioada 2003-2006.
The section concerning the applicant read as follows:
Secțiunea referitoare la reclamant avea următorul conținut:
“ Abd al-Rahim Al-Nashiri
„ Abd al-Rahim Al-Nashiri
• Arrested:
• Arestat:
October 2002 Dubai, UAE
octombrie 2002, Dubai, Emiratele Arabe Unite
• Previously held:
• Deținut anterior:
Dubai, Afghanistan, Thailand, Poland, Morocco, Guantánamo Bay
Dubai, Afganistan, Thailanda, Polonia, Maroc, Guantánamo Bay
•Subjected in Poland to several ‘unauthorised techniques', including incidents described by the CIA Inspector General as the ‘most significant abuses' in the CIA Program
• Supus în Polonia mai multor «tehnici neautorizate», inclusiv incidente descrise de Inspectorul General al CIA ca fiind «cele mai semnificative abuzuri» din Programul CIA
Transferred to CIA Black Site in ROMANIA 12 April 2004 N85VM flight Guantánamo Bay (MUGM) - Bucharest (LRBS)
Transferat la locația neagră a CIA în ROMÂNIA 12 aprilie 2004 zbor N85VM ruta Guantánamo Bay (MUGM) - București (LRBS)
•Debriefing subsided considerably beyond February 2004 and is not known to have been subjected to EITs in Romania.”
• Chestionarea s-a redus considerabil după februarie 2004 și nu se știe dacă a fost supus la TAI în România.”
G. Mr Hammarberg's replies to questions put to him in writing by the Court and the parties
G. Domnul Hammarberg - răspunsuri la întrebările adresate în scris de Curte și de părți
The Court decided to hear evidence from Mr Hammarberg at the fact-finding hearing.
Curtea a decis să îl asculte pe domnul Hammarberg în ședința de stabilire a faptelor.
However, since Mr Hammarberg was not available on the hearing date, the Court and the parties addressed questions to him in writing.
Domnul Hammarberg nefiind disponibil la data ședinței, Curtea și părțile i-au adresat totuși întrebările în scris.
Mr Hammarberg's written replies were received at the Court's Registry on 9 June 2016.
Răspunsurile scrise ale domnului Hammarberg au fost primite la grefa Curții la 9 iunie 2016.
The Court's questions
Întrebările adresate de Curte
The Court's questions started form the following introduction:
Întrebările Curții au pornit de la următoarea introducere:
“In your
„În
(a) 'Human Rights Comments - Europeans must account for their complicity in CIA secret detention and torture', published on 5 September 2011;
a) «Observații privind drepturile omului - europenii trebuie să răspundă pentru complicitatea lor la detențiile secrete și torturile practicate de CIA», publicat la 5 septembrie 2011;
(b) Memorandum, entitled ‘Advancing accountability in respect of the CIA Black Site in Romania' (‘the Memorandum') of 30 March 2012; and
b) Memorandumul intitulat «Responsabilizarea în legătură cu locația neagră a CIA în România» («memorandumul») din 30 martie 2012; și
(c) affidavit (‘the Affidavit') of 17 April 2013, produced by Mr Al Nashiri,
c) declarația sub jurământ („declarația”) din 17 aprilie 2013, prezentată de domnul Al Nashiri,
you refer, among other things, to Romania's complicity in CIA secret detention, the operation of the CIA detention facility in Bucharest from 22 September 2003 to an unspecified date in the second half of 2005, presumably November 2005 and Mr Al Nashiri's rendition to Romania on 12 April 2004.”
faceți referire, printre altele, la complicitatea României la detențiile secrete practicate de CIA, funcționarea unui centru de detenție al CIA la București începând din 22 septembrie 2003 până la o dată nespecificată din a doua jumătate a anului 2005, probabil noiembrie 2005, precum și predarea domnului Al Nashiri în România la 12 aprilie 2004.”
Question 1:
Întrebarea 1:
“On the basis of evidence known to you and, in particular, collected in 2006-2012, i.e. during your term as the Council of Europe's Commissioner for Human Rights, can it be said that at the material time (22 September 2003- unspecified date in the second half of 2005, presumably November 2005) Romania knew, or ought to have known of the operation of the CIA rendition programme on its territory and was aware of the existence of the CIA detention facility in Bucharest, designed for interrogation of terrorist-suspects in CIA custody?”
„Pe baza dovezilor de care aveți cunoștință și, în special, strânse în perioada 2006-2012, adică în cursul mandatului dumneavoastră de Comisar pentru Drepturile Omului al Consiliului Europei, se poate spune că la momentul faptelor (22 septembrie 2003 - dată neprecizată din a doua jumătate a anului 2005, probabil noiembrie 2005) România știa sau ar fi trebuit să știe de desfășurarea programului de predări al CIA pe teritoriul său și a avut cunoștință de existența unui centru de detenție al CIA în București, conceput pentru interogarea suspecților de terorism aflați în custodia CIA?”
Answer:
Răspuns:
“As I stated in my Memorandum of 30 March 2012, it was my view in 2012 that sufficient evidence had been amassed to allow me to consider the existence of a CIA Black Site in Romania as a proven fact, and to affirm that serious human rights abuses took place there (§ 4 of the Memorandum).
„După cum am declarat în Memorandumul din 30 martie 2012, am fost de părere în 2012 că s-au strâns suficiente dovezi ca să pot considera existența unei locații negre a CIA în România ca un fapt dovedit și să afirm că acolo au avut loc grave încălcări ale drepturilor omului (pct. 4 din memorandum).
These operations were, of course, conducted under extreme secrecy.
Aceste operațiuni au fost, desigur, efectuate cu respectarea celui mai înalt nivel de secretizare.
In the case of Poland and Lithuania, it has been established that only a very few high level decision makers were at all informed and had given their confidential consent to the establishment of the interrogation centres.
În cazul Poloniei și Lituaniei, s-a stabilit că doar un număr foarte mic de factori de decizie la nivel înalt au fost informați și au aprobat cu titlu confidențial înființarea centrelor de interogare.
The operation of the centres was totally in hands of CIA officials.
Funcționarea centrelor a fost în totalitate în mâinile agenților CIA.
It is likely that the situation in Romania was similar.
Probabil că situația din România a fost similară.
The point I sought to make, at the time of transmitting the Memorandum to the Romanian Prosecutor, was that there was enough prima facie evidence to make it necessary to start a thorough investigation.
Ce am încercat eu să spun, atunci când am transmis memorandumul procurorului român, a fost că există suficiente probe prima facie care să necesite începerea unei anchete amănunțite.
My aim was to demonstrate the compelling need for a judicial investigation and to assist such procedure through sharing our information.”
Obiectivul meu a fost să demonstrez imperioasa necesitate a unei anchete judiciare și să sprijin o astfel de procedură împărtășind informațiile noastre.”
“In the Memorandum you stated that Mr Al Nashiri was transferred to the ‘black site' in Romania on 12 April 2004 on the CIA rendition plane N85VM.
„În memorandum ați afirmat că domnul Al Nashiri a fost transferat la «locația neagră» din România la 12 aprilie 2004 cu avionul folosit pentru predări N85VM.
On what kind of evidence was that finding based and how was it possible to establish that this particular individual was transferred to Romania on this specific date?”
Pe ce dovezi s-a bazat această constatare și cum a fost posibilă identificarea acestei persoane ca fiind transferată în România la această dată specifică?”
“The assertion that Mr Al Nashiri was transferred to the ‘Black Site' in Romania on 12 April 2004 on the CIA rendition plane N85VM was made as a result of original investigation work and analysis which was carried out by Mr. J.G.S, an adviser in my Office from 2010 - 2012 (see the case of Al-Nashiri v Poland , application no. 28761/11, 24 July, § 324).
„Afirmația că domnul Al Nashiri a fost transferat în «locația neagră» din România la 12 aprilie 2004 cu avionul folosit de CIA pentru predări N85VM a fost făcută ca urmare a anchetei inițiale și a analizei efectuate de domnul J.G.S, consilier în cadrul biroului meu în perioada 2010 - 2012 (a se vedea cauza Al-Nashiri împotriva Poloniei , cererea nr. 28761/11, 24 iulie, pct. 324).
The assertion was based on a number of different sources which were cross-referenced and not one piece of evidence in isolation.
Afirmația s-a bazat pe o serie de surse diferite care au fost coroborate, nu pe un singur mijloc de probă luat izolat.
These sources included: official US Government documents describing CIA operations; flight records and aeronautical data amassed from diverse entities across the global aviation sector (current and former employees of national civil aviation authorities, airports, pilots, private charter companies, US government contractors and sub-contractors, and international organisations such as Eurocontrol); and excerpts of interviews with former CIA detainees carried out by delegates of the International Committee of the Red Cross.
Aceste surse au inclus: documente ale autorităților SUA care descriau operațiunile CIA; jurnale de bord și date aeronautice strânse de la diverse entități din sectorul aviației la nivel mondial (actuali și foști salariați din autoritățile naționale ale aviației civile, aeroporturi, piloți, companii charter private, contractanți și subcontractanți ai autorităților SUA și organizații internaționale precum Eurocontrol); și extrase din interviuri cu persoane deținute anterior de CIA, realizate de reprezentanții Comitetului Internațional al Crucii Roșii.
Media reports produced by investigative journalists, in particular by the Associated Press and German public television, ARD Panorama, have also enabled specific elements of the CIA's operations in Romania to be verified and corroborated.
Relatările unor jurnaliști de investigație, în special din partea Associated Press și a televiziunii publice germane ARD Panorama, au permis, de asemenea, verificarea și confirmarea unor elemente specifice ale operațiunilor CIA în România.
The work and findings of other Council of Europe bodies in the same period, notably the inquiries led by the Parliamentary Assembly and its former Rapporteur, Senator Dick Marty, as reflected in his reports published in 2006 and 2007 also informed my work, as well as original documentary records from agencies inside Romania which assisted enabled me to compile a substantial list of disguised rendition flights into Bucharest.
Activitatea și constatările altor organe ale Consiliului Europei din aceeași perioadă, în special anchetele conduse de Adunarea Parlamentară și fostul său raportor, senatorul Dick Marty, astfel cum se reflectă în rapoartele sale publicate în 2006 și 2007, de asemenea au oferit informații pentru activitatea mea, ca și documentele justificative originale din partea agențiilor din România, care m-au ajutat să întocmesc o listă importantă a zborurilor în vederea predării disimulate cu destinația București.
From the combination of these sources, we managed to draw the conclusion that the CIA opened an interrogation centre in Bucharest in September 2003 and that Mr. Al Nashiri was transferred there on 12 April 2004.”
Din combinarea acestor surse, am reușit să ajungem la concluzia că CIA a înființat un centru de interogare la București în septembrie 2003 și că domnul Al Nashiri a fost transferat acolo la 12 aprilie 2004.”
“Why was no date, even approximate, of Mr Al Nashiri's transfer from Romania, indicated in the Memorandum?”
„De ce în memorandum nu s-a menționat nicio dată, măcar aproximativă, a transferului domnului Al Nashiri din România?”
“ The reason why no date, even approximate of Mr Al Nashiri's transfer from Romania was indicated in the Memorandum was that our research did not manage to establish the precise dates for the closure of the centre in Bucharest nor for Mr. Al Nashiri's departure from there.”
„Motivul pentru care în memorandum nu s-a menționat nicio dată, măcar aproximativă, a transferului domnului Al Nashiri din România a fost acela că cercetările noastre nu au reușit să stabilească data exactă a închiderii centrului de la București, nici a plecării domnului Al Nashiri de acolo.”
“ In the Affidavit (§§ 4-5) you mentioned that - on several occasions but to no avail - you had raised with the Romanian diplomats the issue of the CIA black sites in Romania and you had informed them that materials in your possession had showed that the CIA had kept suspects detained in a location in Bucharest for the purpose of interrogation.
„În declarație (pct. 4-5), ați menționat că - în mai multe ocazii, dar fără rezultat - ați abordat cu diplomații români problema locațiilor negre ale CIA în România și i-ați informat că aceste materiale de care dispuneți au arătat faptul că CIA a ținut suspecți în detenție într-o locație din București în scopul interogării.
Could you specify, at least approximate, dates on which you raised that issue before delivering your dossier to the Romanian diplomatic mission and what was the authorities' response?”
Ați putea indica, măcar aproximativ, datele la care ați abordat această chestiune înainte de a depune dosarul la misiunea diplomatică a României și care a fost reacția autorităților?”
“I raised the issues reflected in the Memorandum in meetings with the Romanian Ambassador (Permanent Representative) to the Council of Europe on 5 September 2011, 30 January 2012 and 29 March 2012.
„Am abordat chestiunile reflectate în memorandum la întâlnirile cu ambasadorul (Reprezentantul Permanent) al României pe lângă Consiliul Europei la 5 septembrie 2011, 30 ianuarie 2012 și 29 martie 2012.
These were confidential meetings held between myself as Commissioner for Human Rights and the Ambassador, as representative of the Romanian authorities.
Acestea au fost întâlniri confidențiale între mine, în calitate de comisar pentru drepturile omului, și ambasador, în calitate de reprezentant al autorităților române.
I do not feel in a position to disclose the precise contents of those discussions, save to underline that during the meeting on 29 March 2012, I handed over my Memorandum, which was addressed to the Prosecutor General in Bucharest.
Consider că nu sunt în măsură să divulg conținutul exact al acestor discuții, ci doar să subliniez că în cadrul întâlnirii din 29 martie 2012 i-am înmânat memorandumul, care era adresat Procurorului General din București.
The Memorandum was then published a number of months later on 18 December 2012.”
Memorandumul a fost publicat câteva luni mai târziu, la 18 decembrie 2012.”
“In the Affidavit (§§ 7-9) you mentioned that you had received no ‘formal response' to the dossier that you had prepared for the Romanian Prosecutor General.
„În declarație (pct. 7-9) ați menționat că nu ați primit niciun «răspuns oficial» la dosarul pe care l-ați întocmit pentru Procurorul General al României.
Did you receive any other response, even informal?
Ați primit vreun alt răspuns, chiar și neoficial?
Did you have an opportunity to discuss the question of instituting an investigation with the Romanian authorities at any further stage?
Ați avut ocazia să discutați problema declanșării unei anchete împreună cu autoritățile române într-o etapă ulterioară?
If so, how did the authorities react to the information of the CIA ‘black sites' on their territory which they had received from you?”
Dacă da, cum au reacționat autoritățile la informațiile despre «locațiile negre» ale CIA de pe teritoriul lor, pe care le-au primit din partea dumneavoastră?”
“I received no response from the Romanian authorities, not even an informal one.”
„Nu am primit niciun răspuns din partea autorităților române, nici măcar unul neoficial.”
The Romanian Government's questions
Întrebările adresate de guvernul român
“Having regard to the fact that the change of flight plans after being submitted represents a unilateral action of the flight operator and to the fact that the route changes are reflected in the documents issued by the Romanian authorities, which is the evidence that led to the conclusion that a simple change of flight plans (allowed by the relevant domestic and international regulations such as the IFPS Users Manual) represented a cover-up with the complicity of the Romanian authorities?”
„Având în vedere faptul că modificarea planurilor de zbor după ce au fost depuse reprezintă o acțiune unilaterală a operatorului de zbor și faptul că modificările rutelor sunt indicate în documentele emise de autoritățile române, care sunt dovezile care au condus la concluzia că o simplă schimbare a planurilor de zbor (permisă de reglementările naționale și internaționale relevante, precum Manualul de utilizare al IFPS) a constituit o mușamalizare cu complicitatea autorităților române?”
“Having regard to the IFPS Users Manual provisions concerning the STS/STATE indicator, which were the domestic or international legislation or the relevant elements of fact that led to the conclusion that the flights with the STS/STATE indicator analysed in the Memorandum that landed on Romanian territory benefited from certain privileges and which were these privileges?”
„Având în vedere dispozițiile din Manualul de utilizare al IFPS privind indicatorul STS/STATE, ce legislație internă sau internațională sau ce fapte relevante au condus la concluzia că zborurile cu indicatorul STS/STATE care au fost analizate în memorandum și care au aterizat pe teritoriul României au beneficiat de anumite privilegii și care erau aceste privilegii?”
Answers to questions 1 and 2:
Răspunsurile la întrebările 1 și 2:
“The changing of flight routes was systematic with the obvious purpose of protecting the secrecy of the operations.
„Modificarea rutelor de zbor a fost sistematică, cu scopul evident de a proteja caracterul secret al operațiunilor.
In our investigation work we were able to unpick the practice of such ‘dummy' flight planning.
Activitatea noastră de investigare ne-a permis să analizăm în amănunt practica acestei planificări de zboruri fictive.
In respect of several key landings of the CIA rendition aircraft we did obtain original documentary records from agencies inside Romania.
În ceea ce privește diverse aterizări-cheie ale aeronavelor folosite de CIA pentru predări, am obținut documentele justificative inițiale de la agențiile din România.
We were also able to compile a substantial, albeit non-exhaustive list of disguised rendition flights into Bucharest, all of which bore the character of ‘detainee drop-offs'.
De asemenea, am fost în măsură să întocmim o listă importantă, dar neexhaustivă, a zborurilor în vederea predării disimulate cu destinația București, toate având caracter de «puncte de debarcare a deținuților».
Though the operations were conducted under extreme secrecy, it is obvious that the CIA plane could not land with its cargo and depart without agreement from high-level Romanian decision makers.
Deși operațiunile au fost efectuate cu respectarea celui mai înalt nivel de secretizare, este evident că avionul CIA nu putea să aterizeze cu încărcătura și să plece fără aprobarea factorilor de decizie la nivel înalt din România.
This is further underlined by the fact that the flights had been given the very important ‘special status' - STS/STATE - a designation that is supposed to be used only in strictly limited circumstances: in attributing this designation, the CIA company claimed an official status for the plane, N313P, as a diplomatic or state aircraft, only one notch below the aircraft that carries Heads of State [STS/HEAD].”
Acest lucru este evidențiat și mai bine de faptul că zborurile au beneficiat de «statutul special» foarte important - STS/STATE - indicator care ar trebui folosit numai în circumstanțe strict limitate: atribuind acest indicator, CIA a pretins statut oficial pentru avionul N313P ca aeronavă diplomatică sau de stat, statut aflat imediat sub cel al aeronavelor pentru șefi de stat [STS/HEAD].”
“Having regard to the fact that the Memorandum quotes the 2007 Marty report as a reliable source for many of its conclusions, which were the reasons that determined the author to dismiss Senator's Marty supposition that a secret detention site was located in the area of the Mihail Kogălniceanu Airport (§§ 222-226 of the 2007 Marty Report)?
„Având în vedere faptul că memorandumul citează Raportul Marty din 2007 ca sursă credibilă pentru multe dintre concluziile sale, care au fost motivele care l-au determinat pe autor să respingă supoziția senatorului Marty conform căreia în zona Aeroportului Mihail Kogălniceanu s-ar afla un loc secret de detenție (pct. 222-226 din Raportul Marty din 2007)?
What led the author of the 2012 Memorandum to conclude that the information provided by Senator's Marty sources on this subject is less believable than the information provided on other aspects cited in the Memorandum?”
Ce l-a determinat pe autorul memorandumului din 2012 să concluzioneze că informațiile furnizate de sursele senatorului Marty pe această temă sunt mai puțin credibile decât informațiile furnizate despre alte aspecte menționate în memorandum?”
“Having regard to the fact that certain reports put forward several dates as the possible date of entry of the applicant on Romanian territory, which are the elements that justify the Memorandum's conclusion that the applicant entered Romania on the 12th of April 2004?”
„Având în vedere faptul că unele rapoarte menționează date diferite ca dată posibilă de intrare a reclamantului pe teritoriul României, care sunt elementele care justifică concluzia din memorandum că reclamantul a intrat în România la data de 12 aprilie 2004?”
“The reports from 2006 and 2007 by Senator Dick Marty to the Parliamentary Assembly of the Council of Europe provided important background information to the Office of Commissioner for Human Rights as well as non-governmental human rights organizations and serious investigative media outfits to put together further information on this issue.
„Rapoartele din 2006 și 2007 ale senatorului Dick Marty către Adunarea Parlamentară a Consiliului Europei au furnizat informații contextuale importante Biroului Comisarului pentru Drepturile Omului, la fel ca și organizațiile neguvernamentale pentru drepturile omului și canalele mediatice de investigație serioase pentru a pune cap la cap informații suplimentare despre această chestiune.
However, the Commissioner's Office used multiple sources in its research.
Cu toate acestea, Biroul Comisarului a folosit surse multiple în cercetarea sa.
I refer back to my answer to Question 2 in response to the Court's questions.”
Mă refer la răspunsul meu la întrebarea 2, în replică la întrebările Curții.”
The applicant's questions
Întrebările adresate de reclamant
“Would Mr. Hammarberg like to supply further information relating to Romania's participation in the CIA's secret detention and extraordinary rendition programme, including its hosting of a secret CIA prison where the applicant was secretly detained?”
„Ar putea domnul Hammarberg să ofere informații suplimentare despre participarea României în programul CIA de detenții secrete și predări extraordinare, inclusiv găzduirea de către aceasta a unei închisori secrete a CIA unde reclamantul a fost deținut în secret?”