natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The 2014 US Senate Committee Report states that, although the above guidelines were prepared as a reaction to the death of one of the HVDs, Gul Rahman, at Detention Site Cobalt and the use of unauthorised interrogation techniques on Mr Al Nashiri at Detention Site Blue (see Al Nashiri v. Poland , cited above, §§ 99-100), they did not reference all interrogation practices that had been employed at CIA detention sites.
Raportul Comisiei Senatului SUA din 2014 afirmă că, deși orientările menționate mai sus au fost elaborate ca reacție la decesul unuia dintre DMI, Gul Rahman, în Centrul de detenție cobalt, și la utilizarea unor tehnici de interogare neautorizate asupra domnului Al Nashiri în Centrul de detenție albastru (a se vedea Al Nashiri împotriva Poloniei , citată anterior, pct. 99-100), acestea nu fac trimitere la toate practicile de interogare care au fost folosite în centrele de detenție CIA.
For instance, they did not address whether techniques such as the “rough take down”, the use of cold water showers and prolonged light deprivation were prohibited.
De exemplu, nu arătau dacă tehnici precum „doborârea brutală la pământ”, folosirea dușurilor cu apă rece și privarea prelungită de lumină erau interzise.
According to the 2014 US Senate Committee Report, the CIA officers had a “significant amount of discretion” in the application of the interrogation measures.
Conform Raportului Comisiei Senatului SUA din 2014, agenții CIA dețineau o „marjă discreționară semnificativă” în aplicarea măsurilor de interogare.
The relevant part of the 2014 US Senate Committee Report reads:
Partea relevantă a Raportului Comisiei Senatului SUA din 2014 precizează:
[B]y requiring advance approval of ‘standard techniques' whenever feasible, the guidelines allowed CIA officers a significant amount of discretion to determine who could be subjected to the CIA's ‘standard' interrogation techniques, when those techniques could be applied, and when it was not ‘feasible' to request advance approval from CIA Headquarters.
[S]olicitând aprobarea în prealabil a «tehnicilor standard» ori de câte ori era fezabil, orientările ofereau agenților CIA o marjă discreționară semnificativă pentru a stabili cine putea fi supus unei tehnici «standard» CIA de interogare, atunci când aceste tehnici puteau fi aplicate, și când nu era «fezabil» să solicite aprobarea prealabilă de la sediul central al CIA.
Thus, consistent with the interrogation guidelines, throughout much of 2003, CIA officers (including personnel not trained in interrogation) could, at their discretion, strip a detainee naked, shackle him in the standing position for up to 72 hours, and douse the detainee repeatedly with cold water without approval from CIA Headquarters if those officers judged CIA Headquarters approval was not ‘feasible'.
Prin urmare, conform orientărilor privind interogarea, în marea parte a anului 2003, agenții CIA (inclusiv personalul neinstruit în utilizarea tehnicilor de interogare) puteau, după propria marjă discreționară, să dezbrace total un deținut, să-l încătușeze în poziția de stres stând în picioare pentru o perioadă de până la 72 de ore și să ude deținutul cu apă rece în mod repetat, fără a avea aprobare de la sediul central al CIA, dacă agenții considerau că aprobarea de la sediul central al CIA nu era «fezabilă».
In practice, CIA personnel routinely applied these types of interrogation techniques without obtaining prior approval.”
În practică, personalul CIA aplica în mod curent aceste tipuri de tehnici de interogare fără a obține o aprobare prealabilă.”
Conditions of detention at CIA “black sites”
Condiții de detenție în „locațiile negre” ale CIA
From the end of January 2003 to September 2006 the conditions of detention at CIA detention facilities abroad were governed by the Guidelines on Confinement Conditions for CIA Detainees (“the DCI Confinement Guidelines” ), signed by George Tenet on 28 January 2003.
De la sfârșitul lui ianuarie 2003 până în septembrie 2006, condițiile de detenție din centrele de detenție ale CIA în străinătate au fost reglementate prin Orientările privind condițiile de încarcerare a deținuților CIA („Orientările privind condițiile de încarcerare DCI”), document semnat de George Tenet la 28 ianuarie 2003.
This document, together with the DCI Interrogation Guidelines (see paragraph 55 above), set out the first formal interrogation and confinement guidelines for the HVD Programme.
Acest document, împreună cu Orientările privind interogarea DCI (a se vedea supra, pct. 55), definea primul interogatoriu oficial și orientările privind condițiile de încarcerare pentru Programul DMI.
The 2014 US Senate Committee Report relates that, in contrast to earlier proposals of late 2001, when the CIA expected that any detention facility would have to meet US prison standards, the guidelines set forth minimal standards and required only that the facility be sufficient to meet “basic health needs”.
Raportul Comisiei Senatului SUA din 2014 relatează că, spre deosebire de propunerile anterioare de la sfârșitul lui 2001, când CIA preconiza că orice centru de detenție ar trebui să îndeplinească standardele penitenciare din SUA, orientările stabileau doar standardele minime și că impuneau doar ca centrul de detenție să fie suficient pentru a satisface „nevoile de sănătate de bază”.
According to the report, that meant that even a facility comparable to the “Detention Site Cobalt” in which detainees were kept shackled in complete darkness and isolation, with a bucket for human waste, and without heat during the winter months, met the standard.
Potrivit raportului, aceasta însemna că până și un centru de detenție comparabil cu „Centrul de detenție cobalt”, unde deținuții erau ținuți încătușați în întuneric complet și izolați, cu o găleată pentru a-și face nevoile, fără căldură în timpul lunilor de iarnă, respecta standardele.
According to the guidelines, at least the following “six standard conditions of confinement” were in use during that period:
Potrivit acestor orientări, cel puțin următoarele „șase condiții standard de încarcerare” erau folosite în 2003:
(i) blindfolds or hooding designed to disorient the detainee and keep him from learning his location or the layout of the detention facility;
(i) benzi de legat la ochi sau acoperirea capului cu un sac, concepute pentru a dezorienta deținutul și pentru a-l împiedica să cunoască locația sau amplasarea centrului de detenție;
(ii) removal of hair upon arrival at the detention facility such that the head and facial hair of each detainee is shaved with an electric shaver, while the detainee is shackled to a chair;
(ii) ) îndepărtarea părului la sosirea în centrul de detenție, astfel încât părul de pe cap și părul de pe față al fiecărui deținut va fi ras cu un aparat de ras electric, în timp ce deținutul este încătușat de un scaun;
(iii) incommunicado, solitary confinement;
(iii) incommunicado , izolarea în celulă;
(iv) continuous noise up to 79dB, played at all times, and maintained in the range of 56-58 dB in detainees' cells and 68-72 dB in the walkways;
(iv) zgomot continuu de până la 79dB, emis permanent, menținut în intervalul 56-58 dB în celulele deținuților și 68-72 dB pe culoar;
(v) continuous light such that each cell was lit by two 17-watt T-8 fluorescent tube light bulbs, which illuminated the cell to about the same brightness as an office;
(v) lumină continuă, astfel încât fiecare celulă este luminată de două becuri cu tub fluorescent de 17 watt, tip T-8, care iluminează celula la aproximativ aceeași luminozitate ca într-un birou;
(vi) use of leg shackles in all aspects of detainee management and movement.
(vi) utilizarea de cătușe la picioare în toate situațiile care presupun deplasarea și controlarea deținutului.
The Memorandum for John A. Rizzo, Acting General Counsel at the CIA, entitled “Application of the Detainee Treatment Act to Conditions of Confinement at Central Intelligence Agency Facilities”, dated 31 August 2006, which was released on 24 August 2009 in a heavily redacted form, referred to conditions in which high-value detainees were held as follows:
Memorandumul adresat lui John A. Rizzo, avocat general interimar al CIA, intitulat „Aplicarea Legii privind tratamentul deținuților la condițiile de încarcerare din centrele de detenție ale Agenției Centrale de Informații”, document datat 31 august 2006, care a fost dat publicității la 24 august 2009, într-o formă în mare parte obscurată, face referire la condițiile în care au fost ținuți deținuții de mare importanță astfel:
“... the CIA detainees are in constantly illuminated cells, substantially cut off from human contact, and under 24-hour-a-day surveillance.
[...] Deținuții CIA sunt ținuți în celule iluminate permanent, fiind redus substanțial contactul uman, și se află sub supraveghere 24 de ore pe zi.
We also recognize that many of the detainees have been in the program for several years and thus that we cannot evaluate these conditions as if they have occurred only for a passing moment ...
De asemenea, recunoaștem că mulți dintre deținuți au fost incluși în program timp de mai mulți ani și, prin urmare, nu putem evalua aceste condiții ca și cum ar fi avut loc doar la un moment dat.
Nevertheless, we recognize that the isolation experienced by the CIA detainees may impose a psychological toll.
Cu toate acestea, recunoaștem că izolarea la care au fost supuși deținuții CIA poate provoca o traumă psihologică.
In some cases, solitary confinement may continue for years and may alter the detainee's ability to interact with others.
În unele cazuri, e posibil ca izolarea în celulă să fi continuat câțiva ani și să fi alterat capacitatea deținutului de a interacționa cu alte persoane.
The scale of the HVD Programme
Amploarea Programului DMI
According to the 2014 US Senate Committee Report, the CIA held detainees from 2002 to 2008.
Conform Raportului Comisiei Senatului SUA din 2014, CIA a ținut persoane în detenție din 2002 până în 2008.
Early 2003 was the most active period of the programme.
Începutul lui 2003 a reprezentat perioada cea mai activă a programului.
Of the 119 detainees identified by the Senate Intelligence Committee as held by the CIA, fifty-three were brought into custody in 2003.
Din 119 de deținuți identificați de Comisia pentru Servicii de Informaţii din cadrul Senatului ca fiind luați în custodia CIA, 53 au fost plasați în custodie în 2003.
Of thirty-nine detainees who, as found by the Committee, were subjected to the EITs, seventeen were subjected to such methods of interrogation between January 2003 and August 2003.
Din 39 de deținuți care, după cum a constatat comisia, au fost supuși TAI, 17 au fost supuși unor astfel de metode de interogare în perioada cuprinsă între ianuarie 2003 și august 2003.
During that time the EITs were primarily used at the Detention Site Cobalt and the Detention Site Blue.
În perioada respectivă, TAI au fost în principal folosite în Centrul de detenție Cobalt și Centrul de detenție Blue.
The report states that by the end of 2004 the overwhelming majority of CIA detainees - 113 of the 119 identified in the report - had already entered CIA custody.
În raport se arată că, până la sfârșitul anului 2004, majoritatea covârșitoare a deținuților CIA - 113 din cei 119 identificați în raport - se aflau deja în custodia CIA.
Most of the detainees remaining in custody were no longer undergoing active interrogations; rather, they were infrequently questioned and awaiting a “final disposition”.
Cea mai mare parte a deținuților rămași în custodia CIA nu mai erau supuși unor interogatorii active; mai degrabă, aceștia erau rar interogați și se aflau în așteptarea unei „dispoziții finale”.
The CIA took custody of only six new detainees between 2005 and January 2009: four detainees in 2005, one in 2006, and one in 2007.
CIA a luat în custodie numai șase noi deținuți între 2005 și ianuarie 2009: 4 deținuți în 2005, unul în 2006 și unul în 2007.
Closure of the HVD Programme
Închiderea Programului DMI
On 6 September 2006 President Bush delivered a speech announcing the closure of the HVD Programme.
La 6 septembrie 2006, președintele Bush a rostit un discurs prin care anunța închiderea Programului DMI.
According to information disseminated publicly by the US authorities, no persons were held by the CIA as of October 2006 and the detainees concerned were transferred to the custody of the US military authorities in the US Naval Base in Guantánamo Bay.
Conform informațiilor diseminate publicului de autoritățile americane, nu au mai existat persoane ținute în detenție de CIA din octombrie 2006 și deținuții respectivi au fost transferați în custodia autorităților militare americane din baza navală americană din Guantánamo Bay.
In January 2009 President Obama signed Executive Order 13491 that prohibited the CIA from holding detainees other than on a “short-term, transitory basis” and limited interrogation techniques to those included in the Army Field Manual.
În ianuarie 2009, președintele Obama a semnat ordinul executiv 13491, care interzicea CIA să mai țină persoane în detenție altfel decât „pe termen scurt pe o bază tranzitorie” și a limitat tehnicile de interogare la cele incluse în Manualul câmpului de luptă.
C. The United States Supreme Court's judgment in Rasul v. Bush
C. Hotărârea Curții Supreme a Statelor Unite ale Americii în Rasul v. Bush
On 28 June 2004 the US Supreme Court gave judgment in Rasul v. Bush , 542 U.S. 466 (2004).
La 28 iunie 2004, Curtea Supremă a pronunțat hotărârea în cauza Rasul v. Bush , 542 U.S. 466 (2004).
It held that foreign nationals detained in the Guantánamo Bay detention camp could petition federal courts for writs of habeas corpus to review the legality of their detention.
A hotărât că resortisanții străini ținuți în centrul de detenție de la Guantánamo Bay se puteau adresa instanțelor federale cu cereri pentru un proces habeas corpus în vederea controlului legalității detenției lor.
The relevant part of the syllabus reads as follows:
Partea relevantă a rezumatului hotărârii precizează:
“United States courts have jurisdiction to consider challenges to the legality of the detention of foreign nationals captured abroad in connection with hostilities and incarcerated at Guantánamo Bay.
„Instanțele din Statele Unite ale Americii au competența de a examina plângerile privind legalitatea detenției resortisanților străini capturați în străinătate în legătură cu ostilitățile și încarcerați la Guantánamo Bay.
(a) The District Court has jurisdiction to hear petitioners' habeas challenges under 28 U.S.C. § 2241, which authorizes district courts, within their respective jurisdictions, to entertain habeas applications by persons claiming to be held in custody in violation of the ... laws ... of the United States, §§ 2241(a), (c)(3).
(a) Instanța districtuală are competența de a examina plângerile habeas ale reclamanților în temeiul titlului 28 din Codul Statelor Unite ale Americii, pct. 2241, care autorizează instanțele districtuale, în cadrul competențelor acestora, să examineze cererile pentru un proces habeas depuse de persoane care susțin că sunt luate în custodie cu încălcarea [...] legislației [...] din Statele Unite, pct. 2241 lit. (a), pct. 2241 lit. (c)(3).
Such jurisdiction extends to aliens held in a territory over which the United States exercises plenary and exclusive jurisdiction, but not ultimate sovereignty.
Această competență se extinde și asupra resortisanților străinii ținuți în detenție pe un teritoriu în care Statele Unite ale Americii își exercită jurisdicția plenară și exclusivă, dar nu și suveranitatea supremă.
D. Role of Jeppesen Dataplan, Richmor Aviation and other air companies in the CIA rendition operations
D. Rolul Jeppesen Dataplan, Richmor Aviation și al altor companii aeriene în operațiunile de predare ale CIA
According to various reports available in the public domain and materials collected during international inquiries concerning the CIA's HDV Programme (see paragraphs 250-265, 268-277 and 355-358 below), the CIA used a network of at least twenty-six private planes for their rendition operations.
Potrivit mai multor rapoarte disponibile în domeniul public și materialelor strânse în timpul anchetelor internaționale privind programul DMI al CIA (a se vedea infra, pct. 250-265, 268-277 și 355-358), CIA a folosit o rețea de cel puțin 26 de aeronave private pentru operațiunile lor de predare.
The planes were leased through front companies.
Aeronavele au fost închiriate prin societăți-paravan.
The CIA contracts remain classified but parts of the contracts between front companies (such as, for example, Richmor Aviation) and their contractors are publicly available
Contractele CIA rămân clasificate, însă părți ale contractelor dintre societățile-paravan (cum ar fi, de exemplu, Richmor Aviation) și contractanții lor sunt disponibile pentru public.
Jeppesen Dataplan Inc.
Jeppesen Dataplan Inc.
Jeppesen Dataplan. Inc . is a subsidiary of Boeing based in San Jose, California.
Jeppesen Dataplan Inc. este o filială a Boeing cu sediul în San Jose, California.
According to the company's website, it is an international flight operations service provider that coordinates everything from landing fees to hotel reservations for commercial and military clients.
Potrivit site-ului web al companiei, este un prestator internațional de servicii în domeniul operațiunilor aeriene care coordonează toate activitățile, de la taxe de aterizare la rezervări hoteliere pentru clienții comerciali și militari.
In the light of reports on rendition flights (see paragraphs 260, 289 293 and 318 below), a unit of the company Jeppesen International Trip Planning Service (JITPS) provided logistical support to the CIA for the renditions of persons suspected of terrorism.
În lumina rapoartelor privind zborurile în vederea predării (a se vedea infra 260, 289 293 și 318), o unitate a societății Jeppesen International Trip Planning Service (JITPS) a oferit sprijin logistic CIA pentru predarea persoanelor suspectate de terorism.
In 2007 the American Civil Liberties Union (“the ACLU”) filed a federal lawsuit against Jeppesen Dataplan, Inc., on behalf of three extraordinary rendition victims with the District Court for the Northern District of California.
În 2007, Uniunea Americană pentru Libertăți Civile („ACLU”) a intentat un proces federal împotriva Jeppesen Dataplan, Inc. în numele a trei victime ale predării extraordinare în fața District Court for the Northern District of California (Tribunalul Federal al Districtului Nord al Californiei, Statele Unite).
Later, two other persons joined the lawsuit as plaintiffs.
Ulterior, alte două persoane s-au constituit părți în proces în calitate de reclamanți.
The suit charged that Jeppesen knowingly participated in these renditions by providing critical flight planning and logistical support services to aircraft and crews used by the CIA to forcibly disappear these five men to torture, detention and interrogation.
Procesul a condus la concluzia că Jeppesen a participat cu bună-știință la aceste predări, prestând servicii de planificare pentru zboruri cu caracter secret și servicii de suport logistic pentru aeronavele și echipajele folosite de CIA astfel încât aceste cinci persoane să dispară pentru a fi supuse torturii, detenției și interogatoriului.
In February 2008 the District Court dismissed the case on the basis of “state secret privilege”.
În februarie 2008, District Court (Tribunalul Federal al Districtului) a respins acțiunea în baza „privilegiului secretului de stat”.
In April 2009 the 9 th Circuit Court of Appeals reversed the first-instance decision and remitted the case.
În aprilie 2009, 9 th Circuit Court of Appeals (Secția a 9-a a Curții de Apel) a casat decizia instanței de prim grad și a retrimis cauza spre examinare.
In September 2010, on the US Government's appeal, an 11-judge panel of the 9 th Circuit Court of Appeals reversed the decision of April 2009.
În septembrie 2010, în urma apelului formulat de Guvernul SUA, un complet format din 11 judecători ai 9 th Circuit Court of Appeals (Secția a 9-a a Curții de Apel) a casat decizia din aprilie 2009.
In May 2011 the US Supreme Court refused the ACLU's request to hear the lawsuit.
În mai 2011, Curtea Supremă a SUA a respins cererea ACLU de a examina cauza.
Richmor Aviation
Richmor Aviation
Richmor Aviation is an aircraft company based in Hudson, New York.
Richmor Aviation este o companie aeriană cu sediul în Hudson, New York.
According to Reprieve , documents detailing Richmor Aviation's involvement in CIA renditions missions were made public by it in 2011.
Potrivit Reprieve, documente care detaliau implicarea Richmor Aviation în misiuni de predare ale CIA au fost făcute publice de către aceasta în 2011.
These documents included litigation material concerning a dispute for a breach of contract between Richmor Aviation and Sportsflight, a contractor organising flights.
Documentele includeau probe din proces referitoare la un litigiu privind o încălcare a contractului dintre Richmor Aviation și Sportsflight, un contractant care organiza zborurile.
They show that Richmor Aviation was involved in the rendition operations in particular through a Gulfstream jet under their management, N85VM, which was later redesignated as N227SV (see also paragraphs 116-121 below).
Acestea demonstrează că Richmor Aviation era implicat în operațiunile de predare, în special printr-un avion Gulfstream pe care îl dețineau, N85VM, care a fost ulterior redenumit drept N227SV (a se vedea, de asemenea, infra, pct. 116-121).
Other planes operated by Richmor Aviation were also involved in the programme.
Alte avioane operate de Richmor Aviation au fost, de asemenea, implicate în program.
Richmor Aviation became a part of this programme as early as June 2002, when the US government's initial prime contractor DynCorp entered into single entity charter contract with broker Capital Aviation to supply Richmor Aviation's Gulfstream jet N85VM.
Richmor Aviation a devenit parte a acestui program încă din iunie 2002, când principalul contractant inițial al Guvernului SUA, DynCorp, a încheiat un contract de navlosire cu entitate unică cu brokerul Capital Aviation pentru a furniza Richmor Aviation avionul Gulfstream N85VM.
Under that contract, Richmor Aviation was subcontracted to perform numerous missions.
În temeiul contractului respectiv, Richmor Aviation era subcontractată pentru a efectua numeroase misiuni.
For instance, Hassan Mustafa Osama Nasr aka Abu Omar's rendition flight from Germany to Egypt on 17 February 2003 was operated by Richmor Aviation on behalf of DynCorp (see also Nasr and Ghali v. Italy , no. 44883/09 , §§ 39, 112 and 231, 23 February 2016 ).
De exemplu, zborul în vederea predării din Germania în Egipt a lui Hassan Mustafa Osama Nasr, cunoscut și ca Abu Omar, la 17 februarie 2003, a fost operat de Richmor Aviation în numele DynCorp (a se vedea, de asemenea, Nasr and Ghali împotri va Italiei , nr. 44883/09 , pct. 39, 112 și 231, 23 februarie 2016 ).
It is also reported that the CIA, acting through Computer Sciences Corporation, arranged for Richmor Aviation jet N982RK to transfer Mr El Masri from a CIA “black site” in Afghanistan to Albania (see El Masri , cited above, § 46).
De asemenea, s-a arătat că CIA, acționând prin intermediul Computer Sciences Corporation, a aranjat ca zborul N982RK aparținând Richmor Aviation să efectueze transferul domnului El Masri către o „locație neagră” a CIA, din Afganistan în Albania (a se vedea El Masri , citată anterior, pct. 46).
Other companies
Alte companii
The Fava Inquiry (see paragraph 18 above and paragraphs 268-277 below) examined, among other things, the use by the CIA of private companies and charter services to carry out the rendition operations.
Ancheta Fava (a se vedea supra, pct. 18, și infra, pct. 268-277) a examinat, printre altele, utilizarea de către CIA a unor societăți de drept privat și servicii charter private pentru a efectua operațiunile de predare.
The relevant parts of working document no. 4 produced in the course of the inquiry read as follows:
Părțile relevante ale documentului de lucru nr. 4 prezentat în cursul anchetei precizează următoarele: