natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For example, in the case of ‘Jaguar' v ‘Elephant', the fact that both are animals would not lead to a finding of conceptual similarity because the public is not likely to make a conceptual link between the two words.
De exemplu, în comparația dintre „jaguar” și „elefant”, faptul că ambele sunt animale nu va conduce la constatarea unei asemănări conceptuale, deoarece este puțin probabil ca publicul să asocieze conceptual cele două cuvinte.
In fact, because the words refer to different animals, they should be considered conceptually dissimilar.
În realitate, deoarece cuvintele se referă la animale diferite, ele trebuie să fie considerate diferite din punct de vedere conceptual.
The same happens when two signs belong to the same general category or type of mark: the fact that ‘TDL' and ‘LNF' are both three-letter abbreviations is conceptually irrelevant and therefore, a conceptual comparison is not possible.
Același lucru se întâmplă atunci când două semne aparțin aceleiași categorii generale sau aceluiași tip de marcă: faptul că „TDL” și „LNF” sunt, ambele, abrevieri alcătuite din trei litere este irelevant din punct de vedere conceptual și, prin urmare, nu este posibilă o comparație conceptuală.
Another example of signs ‘belonging to the same category' concerns names and surnames that have a similar semantic content (see paragraph 3.4.3.4 above).
Un alt exemplu de semne „care aparțin aceleiași categorii” sunt numele și patronimele cu conținut semantic asemănător (a se vedea subpunctul 3.4.3.4 de mai sus).
If FRANK and MIKE are compared, the fact that they are both names is conceptually irrelevant (since they are on completely different levels); by contrast, the fact that FRANK and FRANKIE are the same name but the latter is the diminutive of the former is relevant and should lead to a finding of conceptual similarity in that case.
Dacă se face o comparație între FRANK și MIKE, faptul că amândouă sunt prenume este irelevant din punct de vedere conceptual (întrucât ele se află pe niveluri complet diferite); în schimb, este relevant faptul că FRANK și FRANKIE reprezintă același prenume, cel de al doilea fiind diminutivul primului, iar acest lucru trebuie să conducă la constatarea unei asemănări conceptuale în acest caz.
In particular, the marks will be conceptually identical or similar in the following situations.
Mai precis, mărcile vor fi identice sau asemănătoare din punct de vedere conceptual în următoarele situații:
3.4.4.1 Both marks share a word and/or expression
Cele două mărci au în comun un cuvânt și/sau o expresie
When the two marks share the same word or expression, the marks will be conceptually similar, as in the following examples.
În cazul în care cele două mărci conțin același cuvânt sau aceeași expresie, mărcile vor fi asemănătoare din punct de vedere conceptual, ca în exemplele următoare:
As already mentioned, misspellings may also have a semantic content and in such cases can be compared, as in the following examples.
Astfel cum s-a menționat deja, ortografiile incorecte pot avea de asemenea un conținut semantic, putând fi comparate în aceste cazuri - ca în exemplele următoare:
3.4.4.2 Two words or terms have the same meaning but in different languages
Două cuvinte sau doi termeni au același înțeles, dar în limbi diferite
It is possible for the relevant public to assign a conceptual similarity or even identity in cases of marks with elements in different languages, as long as the meanings of the words in those languages are known to that public.
Este posibil ca publicul relevant să atribuie o asemănare sau chiar identitate conceptuală mărcilor cu elemente în limbi diferite, atât timp cât înțelesul cuvintelor din aceste limbi este cunoscut publicului respectiv.
In the following example, it was found that the marks were conceptually identical because a substantial part of the Portuguese public would understand the words constituting the marks at issue given (i) the close proximity of the English word ‘vitamin' to the Portuguese equivalent term ‘vitamina', (ii) ‘water' is a basic English word likely to be understood by that part of the Portuguese public that has sufficient knowledge of the English language, (iii) that ‘aqua' is a widespread Latin expression and resembles the Portuguese equivalent term ‘água' (paras 56-60).
În exemplul următor s-a concluzionat că mărcile sunt identice din punct de vedere conceptual, deoarece o parte substanțială a publicului portughez ar înțelege cuvintele care constituie mărcile în cauză, date fiind: (i) apropierea strânsă a cuvântului în limba engleză „vitamin” de termenul echivalent „vitamina” din limba portugheză; (ii) faptul că „water” este un cuvânt de bază din limba engleză și poate fi înțeles de acea parte a publicului portughez care are cunoștințe suficiente de limba engleză; (iii) faptul că „aqua” este un termen latinesc larg răspândit, care seamănă cu termenul echivalent „água” din limba portugheză (punctele 56-60).
As it is the actual understanding of the relevant public that matters, the mere fact that one term is objectively the foreign-language equivalent of the other may not be relevant at all in the conceptual comparison.
Întrucât ceea ce contează este înțelegerea efectivă de către publicul relevant, simplul fapt că unul dintre termeni este în mod obiectiv echivalentul într-o limbă străină al celuilalt poate să nu aibă relevanță în comparația conceptuală.
3.4.4.3 Two words refer to the same semantic term or variations thereof
Două cuvinte se referă la același termen semantic sau la variante ale acestuia
There is conceptual identity where synonyms are involved, that is to say where two words exist for the same semantic meaning (invented examples where English is the reference language: baggage/luggage; bicycle/bike; male horse/stallion).
Există identitate conceptuală în cazul în care sunt implicate sinonime, adică acolo unde există două cuvinte pentru același sens semantic (exemple fictive pentru limba engleză ca limbă de referință: baggage/luggage; bicycle/bike; male horse/stallion).
Conceptual similarity was found in the following cases.
În exemplele următoare s-a constatat asemănare conceptuală:
3.4.4.4 Two figurative signs, symbols and/or shapes represent the same object or idea
Două semne figurative, simboluri și/sau forme reprezintă același obiect sau aceeași idee
When two marks consist of or contain figurative elements and/or shapes and they represent the same or similar objects or ideas, the signs will be conceptually identical or similar.
Atunci când două mărci conțin sau sunt alcătuite din elemente figurative și/sau forme și reprezintă obiecte sau idei identice sau asemănătoare, semnele vor fi identice sau asemănătoare din punct de vedere conceptual.
The following are cases where conceptual identity or similarity was found.
În cazurile următoare s-a constatat identitate sau asemănare conceptuală:
However, the fact that both signs contain the same object does not lead to a finding of conceptual similarity if the way in which the object is depicted in the conflicting trade marks is different.
Totuși, faptul că ambele semne conțin același obiect nu conduce la constatarea unei asemănări conceptuale dacă diferă modul în care obiectul este descris în mărcile aflate în conflict.
Furthermore, even if both signs contain the same element, they may be found dissimilar if they evoke different concepts due to their overall impression.
În plus, chiar dacă ambele semne conțin același element, ele pot fi considerate diferite dacă evocă concepte diferite prin impresia generală pe care o produc.
3.4.4.5 When there is a word versus a figurative sign, symbol, shape and/or colour representing the concept behind the word
Semnele comparate conțin un cuvânt și, respectiv, un semn figurativ, un simbol, o formă și/sau o culoare care reprezintă conceptul evocat de cuvânt
Conceptual identity also exists between a word and an image showing what the word represents (fictional examples: word mark ‘TIGER' compared with a figurative mark depicting a tiger; or word mark ‘orange' and a mark for the colour orange per se).
Există asemănare conceptuală și între un cuvânt și o imagine care arată ceea ce reprezintă cuvântul (exemple fictive: marca verbală „TIGER” comparată cu o marcă figurativă care ilustrează un tigru; sau marca verbală „orange” și o marcă formată din culoarea portocaliu ca atare).
3.4.4.6 When the signs have a meaningful word in common that is distinctive, and one of them contains an additional word or figurative element without any meaning
Semnele au în comun un cuvânt semnificativ care este distinctiv, iar unul conține în plus un element verbal sau figurativ fără niciun înțeles
Where the signs have a meaningful word in common that is distinctive, and one or both of them contains an additional word element without any meaning (a fanciful word or one that will not be understood in the relevant language area), the signs are considered conceptually highly similar, and not identical.
Atunci când semnele au în comun un cuvânt care este distinctiv, iar unul dintre ele sau ambele conțin și un element verbal suplimentar fără niciun înțeles (un cuvânt fantezist sau unul care nu va fi înțeles în zona lingvistică relevantă), semnele sunt considerate foarte asemănătoare din punct de vedere conceptual, dar nu identice.
In such a case, even if not understood, the relevant public will note the presence of the additional term that prevents the signs from being perceived as conceptually totally identical.
Într-un astfel de caz, chiar dacă nu îl înțelege, publicul relevant va remarca prezența termenului suplimentar care împiedică perceperea semnelor ca fiind perfect identice din punct de vedere conceptual.
However, where the word that the signs have in common is accompanied by additional figurative elements that lack any particular concept (such as a background, colours or a particular typeface), the signs are considered conceptually identical.
În schimb, în cazul în care cuvântul pe care semnele îl au în comun este însoțit de elemente figurative suplimentare care nu denotă vreun concept deosebit (de exemplu, fundal, culori sau un anumit font), semnele sunt considerate identice din punct de vedere conceptual.
In such a case, the additional figurative elements have no impact on the conceptual perception of the signs.
Într-un astfel de caz, elementele figurative suplimentare nu au niciun impact asupra percepției conceptuale a semnelor.
3.4.5 Impact of the distinctive and dominant character of the components on the similarity of signs
Impactul caracterului distinctiv și al caracterului dominant al componentelor asupra asemănării dintre semne
At each level (visual, phonetic and conceptual) the comparison of signs will lead to a decision as to whether the marks are similar and if so, to what degree.
La fiecare nivel (vizual, fonetic și conceptual), compararea semnelor va conduce la o decizie cu privire la asemănarea mărcilor și, dacă se constată asemănare, cu privire la gradul acesteia).
In general, the more commonalities there are between marks, the higher their degree of similarity.
În general, cu cât există mai multe elemente comune între mărci, cu atât este mai ridicat gradul lor de asemănare.
However, this finding depends, first, on whether the coincidence is recognisable or rather remains unnoticed in the overall impression of both marks (paragraph 3.4.5.1 below), and furthermore, on the distinctiveness and dominant character of the common elements (paragraph 3.4.5.2 below), and also the impact of the remaining elements in the overall impression of the marks (paragraph 3.4.5.3 below).
Totuși, această constatare depinde, în primul rând, de cât de ușor de recunoscut sunt elementele care coincid sau dacă trec mai degrabă neobservate în impresia generală a celor două mărci (subpunctul 3.4.5.1 de mai jos); în plus, ea depinde și de caracterul distinctiv și de caracterul dominant al elementelor comune (subpunctul 3.4.5.2 de mai jos), precum și de impactul celorlalte elemente în cadrul impresiei generale produse de mărcile respective (subpunctul 3.4.5.3 de mai jos).
3.4.5.1 Identifiable common element/coincidence
Element comun/care coincide identificabil
Two marks are similar when, from the point of view of the relevant public, they are at least partly identical as regards one or more relevant aspects (23/10/2002, T6/01, Matratzen + Matratzenmarkt Concord (fig.), EU:T:2002:261, § 30).
Două mărci sunt asemănătoare atunci când, din punctul de vedere al publicului relevant, ele sunt cel puțin parțial identice în privința unuia sau a mai multor aspecte [23/10/2002, T6/01, Matratzen + Matratzenmarkt Concord (fig.), EU:T:2002:261, § 30].
The coincidence must be, therefore, ‘relevant' from the perspective of the consumer who usually perceives a mark as a whole and does not proceed to analyse its various details (13/02/2008, T146/06, Aturion, EU:T:2008:33, § 58).
Prin urmare, elementul care coincide trebuie să fie „relevant” din perspectiva consumatorului, care de regulă percepe mărcile ca pe un tot și nu analizează diversele detalii ale acesteia (13/02/2008, T146/06, Aturion, EU:T:2008:33, § 58).
The coincidence is clearly perceived when the commonality forms an independent word element or when it is separated in the way of writing (use of a special character, hyphen or other punctuation mark).
Elementul care coincide este perceput clar atunci când partea comună este formată dintr-un element verbal independent sau este separată prin modul de scriere (utilizarea unui caracter special, a cratimei sau a altui semn de punctuație).
As regards word marks, it should be recalled that they should not be dissected visually based on the alternation of upper and lower case letters, since in the case of word marks the use of mixed cases is irrelevant.
În ceea ce privește mărcile verbale, trebuie amintit că ele nu trebuie să fie divizate vizual pe baza alternării literelor majuscule cu minuscule, întrucât în cazul mărcilor verbale utilizarea unei astfel de combinații este irelevantă.
Sometimes the graphical representation allows the separation of different elements of the mark and identification.
Uneori, reprezentarea grafică permite separarea diferitelor elemente ale mărcii și identificarea acestora.
Furthermore, the common word can be identified as such in an isolated manner because of its clear meaning.
În plus, cuvântul comun poate fi identificat ca atare în mod izolat datorită înțelesului său clar.
An average consumer perceiving a word sign will break it down into elements that suggest a concrete meaning or resemble known words (06/10/2004, T356/02, Vitakraft, EU:T:2004:292, § 51; confirmed 01/12/2005, C512/04 P, Vitakraft, EU:C:2005:736).
Un consumator mediu care percepe un semn verbal îl va descompune în elemente care să sugereze un înțeles concret sau care să semene cu cuvinte cunoscute (06/10/2004, T356/02, Vitakraft, EU:T:2004:292, § 51; confirmată prin 01/12/2005, C512/04 P, Vitakraft, EU:C:2005:736).
In the following examples, the common element is a part of a word, but could be identified since the public will logically split the word according to the meaning of its elements.
În exemplele următoare, elementul comun este o parte a unui cuvânt, dar poate fi identificat pentru că publicul va despărți în mod logic cuvântul potrivit înțelesului elementelor sale:
On the contrary, if it remains unnoticed, the mere coincidence in a string of letters is not enough for a finding of similarity.
În schimb, dacă trece neobservat, elementul comun constând într-o simplă succesiune de litere nu este suficient pentru a se constata asemănarea.
The rule remains that the public compares the marks as a whole and will not artificially dissect them.
Regula conform căreia publicul compară mărcile în ansamblu și nu le divizează în mod artificial rămâne în vigoare.
In the following cases the similarity of the marks was denied despite an overlap in some letters (see also paragraph 4 below, especially paragraph 4.2.4).
În cauzele următoare a fost infirmată asemănarea mărcilor, în pofida suprapunerii unor litere (a se vedea și punctul 4 de mai jos, în special subpunctul 4.2.4).
3.4.5.2 Distinctiveness and dominant character of the common elements
Caracterul distinctiv și caracterul dominant al elementelor comune
For the conclusion of similarity, the degree of distinctiveness of the common element (or elements) must be taken into account.
Pentru a se ajunge la o concluzie privind asemănarea, trebuie luat în considerare gradul caracterului distinctiv al elementului comun (sau al elementelor comune).
The more distinctive the common element is, the higher the degree of similarity in each aspect of the comparison (visual, phonetic and conceptual).
Cu cât elementul comun este mai distinctiv, cu atât este mai mare gradul de asemănare sub fiecare aspect al comparației (vizual, fonetic și conceptual).
A finding that the common element has a limited distinctiveness will lower the similarity, with the consequence that if the only common element of both marks is non-distinctive, the degree of similarity at all levels of comparison will be low or that even - depending on the impact of the elements that differentiate the marks - the similarity will be entirely denied (see paragraph 4.2.5 below).
Constatarea faptului că elementul comun are un caracter distinctiv redus va diminua asemănarea, astfel încât, dacă singurul element comun al celor două mărci este lipsit de caracter distinctiv, gradul de asemănare la toate nivelurile de comparație va fi scăzut sau chiar - în funcție de impactul elementelor care diferențiază mărcile - asemănarea va fi infirmată în totalitate (a se vedea subpunctul 4.2.5 de mai jos).
In the following examples, the common element was considered descriptive or otherwise non-distinctive, with the consequence that the level of similarity was considered low.
În exemplele următoare, elementul comun a fost considerat descriptiv sau lipsit de caracter distinctiv din alte motive; ca urmare, nivelul de asemănare a fost considerat scăzut.
The fact that the coinciding element is a non-distinctive element, does not however, suffice to deny any similarity between the marks, unless there are further factors differentiating them (see paragraph 4.2.5 below).
Faptul că elementul care coincide este un element fără caracter distinctiv nu este, totuși, suficient pentru a infirma orice asemănare între mărci, cu excepția cazului în care există și alți factori care le diferențiază (a se vedea subpunctul 4.2.5 de mai jos).
If the public will notice the overlap, it must be taken into account in the comparison.
Dacă publicul va observa suprapunerea, aceasta trebuie luată în considerare la efectuarea comparației.
The fact that an element is descriptive or otherwise non-distinctive is not on its own sufficient to conclude that that word is negligible in the overall impression produced by that mark (08/02/2011, T194/09, Líneas aéreas del Mediterráneo, EU:T:2011:34, § 30).
Faptul că un element este descriptiv sau lipsit de caracter distinctiv din orice alt motiv nu este suficient pentru a concluziona că cuvântul respectiv este neglijabil în cadrul impresiei generale produse de marca în cauză (08/02/2011, T194/09, Líneas aéreas del Mediterráneo, EU:T:2011:34, § 30).
(For the impact of common weak or non-distinctive components on likelihood of confusion see the Guidelines, Part C, Opposition, Section 2, Double Identity and Likelihood of Confusion, Chapter 7, Global Assessment).
(Cu privire la impactul componentelor comune slabe sau nedistinctive asupra riscului de confuzie, a se vedea Ghidul, Partea C, Opoziția, Secțiunea 2, Dubla identitate și riscul de confuzie, Capitolul 7, Aprecierea globală).
The conclusion on visual similarity also has to take into account whether the common element is dominant (visually outstanding) or at least codominant in the overall impression of the marks.
Concluzia privind asemănarea vizuală trebuie să ia în considerare și întrebarea dacă elementul comun este dominant (remarcabil din punct de vedere vizual) sau cel puțin codominant în impresia generală produsă de mărcile respective.
As explained previously (see paragraph 3.3 above), within the assessment of the dominant character of one or more components, the intrinsic qualities (size, striking graphical representation, etc.) of each of those components have to be compared with the intrinsic qualities of the other components.
După cum s-a explicat anterior (a se vedea subpunctul 3.3 de mai sus), în cadrul evaluării caracterului dominant al uneia sau al mai multor componente, calitățile intrinsece (dimensiunea, reprezentarea grafică deosebită etc.) ale fiecăreia dintre componentele respective trebuie comparate cu calitățile intrinsece ale celorlalte componente.
In addition and accessorily, account may be taken of the relative position of the various components within the arrangement of the composite mark (23/09/2014, T341/13, So'bio etic (fig.) / SO…? et al., EU:T:2014:802, § 67).
În plus și în mod auxiliar, se poate ține seama de poziția relativă a diferitelor componente în configurația mărcii compuse [23/09/2014, T341/13, So'bio etic (fig.) / SO…? et al., EU:T:2014:802, § 67].
The distinctiveness and dominant character of the common element(s) are separate but related terms.
Caracterul distinctiv și caracterul dominant al elementului (elementelor) comun(e) sunt termeni distincți, dar înrudiți.
According to the Court:
Potrivit Curții:
It should also be noted that where some elements of a trade mark are descriptive or non-distinctive, they are not generally regarded by the public as being dominant in the overall impression conveyed by that mark, unless, particularly because of their position or their size, they appear likely to make an impression on consumers and to be remembered by them.
De asemenea, trebuie remarcat că, în cazul în care unele elemente ale unei mărci sunt descriptive sau lipsite de caracter nedistinctiv, în general acestea nu sunt considerate de către public ca fiind dominante în impresia generală produsă de marca respectivă, cu excepția cazului în care, în special datorită poziției sau dimensiunii lor, ele pot să impresioneze consumatorii și să fie reținute de aceștia.
(31/01/2013, T54/12, Sport, EU:T:2013:50, § 24 and the case-law cited).
(31/01/2013, T54/12, Sport, EU:T:2013:50, § 24 și jurisprudența citată).
3.4.5.3 Importance of additional (not common) elements
Importanța elementelor suplimentare (care nu sunt comune)
Within the comparison of trade marks as a whole, the impact of the non-common elements in their overall impression also has to be taken into account in order to reach a conclusion on similarity.
În cadrul comparării mărcilor în ansamblul lor, pentru a ajunge la o concluzie privind asemănarea, trebuie să se țină seama și de impactul elementelor care nu sunt comune asupra impresiei generale produse de mărcile respective.
The more differences the remaining elements of the marks present, the lower would be the similarity resulting from the common element.
Cu cât celelalte elemente ale mărcilor prezintă mai multe diferențe, cu atât mai mică va fi asemănarea generată de elementul comun.
It cannot be generally assumed that the elements of difference between the marks would tend to become less marked in the consumer's memory in favour of the elements of similarity.
Nu se poate presupune la modul general că elementele care diferențiază mărcile tind să devină mai puțin pregnante în memoria consumatorului, în favoarea elementelor de asemănare.
In accordance with settled case-law, the extent of the similarity or difference between the signs at issue may depend, in particular, on the inherent qualities of the signs (13/05/2015, T169/14, Koragel / CHORAGON, EU:T:2015:280, § 84).
Potrivit jurisprudenței constante, amploarea asemănării sau a deosebirii dintre semnele în cauză poate depinde, spre exemplu, de calitățile intrinsece ale semnelor (13/05/2015, T169/14, Koragel / CHORAGON, EU:T:2015:280, § 84).
The distinctiveness and dominant character of the differentiating elements has to be, therefore, taken into account.
Prin urmare, trebuie să se țină seama de caracterul distinctiv și de caracterul dominant al elementelor de diferențiere.