natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The outcome depends on the particularities of each case, but as a rule of thumb it can be said that when there is an average degree of similarity between the signs and between the goods or services, the degree of attention of the relevant public is average and the earlier trade mark has a normal distinctiveness, there will be a likelihood of confusion.
Rezultatul depinde de particularitățile fiecărui caz, dar, ca regulă generală, se poate spune că va exista un risc de confuzie atunci când există un grad mediu de similitudine între semne și între produse sau servicii, gradul de atenție al publicului relevant este mediu, iar marca anterioară are un caracter distinctiv normal.
However, the lower the degree of one factor, the higher the degree of other factors must be in order to find a likelihood of confusion (bearing in mind that the likelihood of confusion is inversely affected by an increased degree of attention of the relevant public).
Totuși, pentru a se stabili că există un risc de confuzie, cu cât este mai scăzut gradul asociat unui factor, cu atât mai mare trebuie să fie gradul asociat altor factori (având în vedere faptul că riscul de confuzie se află într-un raport de proporționalitate inversă cu o atenție sporită din partea publicului relevant).
Therefore, on the basis of an average degree of distinctiveness of the earlier mark and an average degree of attentiveness of the public, the finding of a likelihood of confusion may be justified when the signs are identical or highly similar, despite a low degree of similarity between the goods and/or services.
Prin urmare, în situația unui caracter distinctiv de nivel mediu al mărcii anterioare și a unei atenții de nivel mediu din partea publicului, constatarea unui risc de confuzie poate fi justificată atunci când semnele sunt identice sau foarte asemănătoare, în pofida unui grad redus de similitudine între produse și/sau servicii.
However, such a finding is more difficult on the basis of a limited distinctiveness of the earlier mark and/or when the level of attention of the public is higher than average.
Este însă mai dificil să se facă o astfel de constatare dacă marca anterioară are un caracter distinctiv limitat și/sau dacă nivelul de atenție al publicului este mai mare decât media.
Where the degrees of similarity of the marks are different in each aspect of comparison (visual, phonetic and conceptual), it has to be taken into account whether one aspect is more important for the public when purchasing the goods.
În cazul în care gradele de similitudine dintre mărci diferă la nivelul fiecărui aspect al comparației (vizual, fonetic și conceptual), trebuie să se țină seama de posibilitatea ca un aspect să fie mai important pentru public atunci când achiziționează produsele.
Moreover, the factors to be taken into account and their importance in the global assessment will vary according to the particular circumstances.
În plus, factorii care trebuie luați în considerare și importanța acestora în aprecierea globală vor varia în funcție de circumstanțele specifice cazului.
For example, in clear-cut cases where the goods/services and the signs are highly similar or identical, the Office may find a likelihood of confusion without assessing all factors - such as enhanced distinctiveness, family of marks, etc.
De exemplu, în cazurile evidente, în care produsele/serviciile și semnele sunt foarte asemănătoare sau identice, Oficiul poate constata că există un risc de confuzie fără a evalua toți factorii - precum caracterul puternic distinctiv, familia de mărci etc.
Importantly, it is not possible to set out in the abstract whether one factor carries more weight than another, because these factors will have varying degrees of relative importance depending on the circumstances.
Este important să se rețină că nu se poate stabili în termeni abstracți dacă un factor are o pondere mai mare decât altul, deoarece importanța relativă a acestor factori variază în funcție de circumstanțe.
For instance, the degree of visual similarity may weigh more heavily in connection with goods that are usually examined visually, whilst the degree of aural similarity may be more relevant to goods normally ordered orally (see paragraph 4 below).
De exemplu, gradul de similitudine vizuală poate avea o pondere mai mare în cazul produselor care, în mod normal, sunt examinate vizual, în timp ce gradul de similitudine auditivă poate fi mai important în cazul produselor comandate de obicei pe cale verbală (a se vedea punctul 4 de mai jos).
3 Imperfect Recollection
Amintirea imperfectă
Although the average consumer of the category of products concerned is deemed to be reasonably well informed and reasonably observant and circumspect, account is taken of the fact that the average consumer only rarely has the chance to make a direct comparison between the different marks and must place trust in the imperfect picture of them that he or she has kept in mind.
Deși consumatorul mediu al categoriei de produse vizate este considerat a fi normal informat și suficient de atent și de avizat, se ține seama de faptul că un consumator mediu are doar rareori ocazia să compare direct diferitele mărci, trebuind să se bazeze pe imaginea imperfectă a acestora pe care a păstrat-o în memorie.
It should also be borne in mind that the average consumer's level of attention is likely to vary according to the category of goods or services in question (22/06/1999, C342/97, Lloyd Schuhfabrik, EU:C:1999:323, § 26).
De asemenea, trebuie avut în vedere faptul că nivelul de atenție al consumatorului mediu poate să difere în funcție de categoria de produse sau servicii în cauză (22/06/1999, C342/97, Lloyd Schuhfabrik, EU:C:1999:323, § 26).
Even consumers with a high level of attention need to rely on their imperfect recollection of trade marks (21/11/2013, T443/12, ancotel, EU:T:2013:605, § 54).
Chiar și consumatorii cu un nivel înalt de atenție trebuie să se bazeze pe o amintire imperfectă cu privire la mărci (21/11/2013, T443/12, ancotel, EU:T:2013:605, § 54).
4 Impact of the Method of Purchase of Goods and Services
Impactul metodei de achiziție a produselor și serviciilor
The Court has stated that, when evaluating the importance attached to the degree of visual, aural and conceptual similarity between the signs, it is appropriate to take into account the category of goods or services in question and the way they are marketed (22/09/1999, C342/97, Lloyd Schuhfabrik, EU:C:1999:323, § 27).
Curtea a afirmat că, atunci când se evaluează importanța asociată gradului de similitudine vizuală, auditivă și conceptuală dintre semne, este oportun să se țină seama de categoria de produse sau servicii în cauză și de modul în care sunt comercializate acestea (22/09/1999, C342/97, Lloyd Schuhfabrik, EU:C:1999:323, § 27).
The category of goods and services involved may increase the importance of one of the different aspects of similarity between signs (visual, phonetic and conceptual) because of how goods and services are ordered and/or purchased.
Categoria produselor și serviciilor implicate poate spori importanța unuia dintre diferitele aspecte ale similitudinii dintre semne (vizuală, fonetică și conceptuală), ca urmare a modului în care sunt comandate și/sau achiziționate produsele și serviciile.
An aural or conceptual comparison between signs may be less important in the case of goods and services that are usually examined visually or may be tried on before being bought.
O similitudine auditivă sau conceptuală între semne poate fi mai puțin importantă în cazul produselor și serviciilor care sunt de obicei examinate vizual sau care pot fi încercate înainte de cumpărare.
In such cases, the visual impression of signs counts more in the assessment of likelihood of confusion.
În astfel de cazuri, impresia vizuală cu privire la semne are o pondere mai mare în aprecierea riscului de confuzie.
However, it is important to emphasise that, as with all of the factors that are relevant to likelihood of confusion, the factors are interlinked and each set of circumstances must be examined on a case-by-case basis.
Este însă important de subliniat că, la fel ca în cazul tuturor factorilor care prezintă relevanță pentru riscul de confuzie, între factori există conexiuni și fiecare set de circumstanțe trebuie examinat de la caz la caz.
This means that no general rule should be applied to broad categories of goods or services.
Aceasta înseamnă că nu trebuie aplicată o regulă generală pentru categorii largi de produse sau servicii.
4.1 Visual similarity
Similitudinea vizuală
A good example of where visual similarity can play a greater - but not an exclusive - role in the global assessment of the likelihood of confusion is clothing.
Un exemplu bun în care similitudinea vizuală poate avea un rol mai important - însă nu exclusiv - în aprecierea globală a riscului de confuzie este cel al articolelor de îmbrăcăminte.
Generally, in clothing shops, customers can either choose the clothes they wish to buy themselves or be assisted by the sales staff.
În general, în magazinele de îmbrăcăminte, clienții fie pot să își aleagă ei înșiși hainele pe care doresc să le cumpere, fie pot fi asistați de personalul de vânzări.
Whilst oral communication in respect of the product and the trade mark is not excluded, the choice of the item of clothing is generally made visually.
Deși comunicarea verbală cu privire la produs și la marcă nu este exclusă, alegerea articolului de îmbrăcăminte se face, în general, pe cale vizuală.
Therefore, visual perception of the marks in question will generally take place prior to purchase.
Prin urmare, în general mărcile în cauză vor fi percepute vizual înainte de achiziție.
Accordingly, the visual aspect plays a greater role in the global assessment of the likelihood of confusion (14/10/2003, T292/01, Bass, EU:T:2003:264, § 55; 06/10/2004, T117/03-T119/03 & T171/03, NL, EU:T:2004:293, § 50; 18/05/2011, T502/07, McKenzie, EU:T:2011:223, § 50; 24/01/2012, T593/10, B, EU:T:2012:25, § 47).
În consecință, aspectul vizual joacă un rol mai important în aprecierea globală a riscului de confuzie (14/10/2003, T292/01, Bass, EU:T:2003:264, § 55; 06/10/2004, T117/03-T119/03 & T171/03, NL, EU:T:2004:293, § 50; 18/05/2011, T502/07, McKenzie, EU:T:2011:223, § 50; 24/01/2012, T593/10, B, EU:T:2012:25, § 47).
These considerations played a role in finding no likelihood of confusion between the marks below for, inter alia, certain goods in Class 25.
Aceste considerente au avut un rol în constatarea faptului că nu există risc de confuzie între mărcile de mai jos, care desemnează printre altele anumite produse din Clasa 25:
The same considerations were central to a finding of likelihood of confusion in the following cases also for, inter alia, certain goods in Class 25.
Aceleași considerente au fost hotărâtoare și atunci când s-a constatat că există risc de confuzie în cazurile următoare, în care sunt desemnate printre altele anumite produse din Clasa 25:
However, granting preferential consideration to the visual perception does not mean that identical verbal elements can be overlooked due to the presence of striking figurative elements, as can be seen in the case below, where likelihood of confusion was found for goods in Class 25.
Cu toate acestea, acordarea unei importanțe preferențiale percepției vizuale nu înseamnă că elementele verbale identice pot fi trecute cu vederea din cauza prezenței unor elemente figurative frapante, astfel cum se poate observa în cazul de mai jos, în care s-a constatat un risc de confuzie pentru produse din Clasa 25:
In a similar way, the visual impression for marks covering video games has also been held to be particularly relevant because these goods are normally purchased after a comprehensive examination of their respective specifications and technical characteristics, firstly upon the basis of information that appears in specialist catalogues or on the internet, and then at the point of sale.
În mod similar, și impresia vizuală pentru mărcile care se referă la jocuri video a fost considerată deosebit de relevantă, deoarece aceste produse se achiziționează în mod normal după examinarea amănunțită a specificațiilor și a caracteristicilor lor tehnice relevante, mai întâi pe baza informațiilor care apar în cataloagele de specialitate sau pe internet, iar apoi, la punctul de vânzare.
For these reasons, the visual differences were key to the finding of no likelihood of confusion below (08/09/2011, T525/09, Metronia, EU:T:2011:437, § 38-47).
Din aceste motive, diferențele vizuale au avut un rol esențial în constatarea faptului că nu există niciun risc de confuzie în cauza de mai jos (08/09/2011, T525/09, Metronia, EU:T:2011:437, § 38-47).
The visual similarity between signs may also have an increased importance where the goods are ordinary consumer products (e.g. goods in Classes 29 and 30) that are most commonly purchased in supermarkets or establishments where goods are arranged on shelves and where consumers are guided more by the visual impact of the mark they are looking for.
Similitudinea vizuală dintre semne poate avea, de asemenea, o importanță sporită atunci când produsele sunt produse de consum obișnuite (de exemplu, produse din Clasele 29 și 30) achiziționate cel mai frecvent în supermarketuri sau în unități în care produsele sunt aranjate pe rafturi și în care consumatorii sunt ghidați mai mult de impactul vizual al mărcii pe care o caută.
Consequently, for such goods the visual differences were central to a finding of no likelihood of confusion in the United Kingdom between the marks below.
În consecință, pentru aceste produse, diferențele vizuale au fost determinante atunci când s-a constatat că nu există risc de confuzie în Regatul Unit între mărcile de mai jos:
However, the broad principle above does not mean that for goods that are normally purchased visually, the phonetic impression can be overlooked.
Totuși, principiul general de mai sus nu înseamnă că, dacă produsele se achiziționează în mod normal din considerente vizuale, impresia fonetică poate fi trecută cu vederea.
This latter point was highlighted in a case involving the marks below where the General Court, confirming the finding of a likelihood of confusion, held that although computers and computer accessories are sold to consumers ‘as seen' on shelves in self-service areas, the phonetic identity between the marks at issue was, in this case, at least as important as their visual similarity because an oral discussion of the characteristics of the goods and their mark is also likely to take place at the time of purchase.
Acest aspect a fost evidențiat într-o cauză în care au fost implicate mărcile de mai jos și în care Tribunalul, confirmând constatarea unui risc de confuzie, a susținut că, deși calculatoarele și accesoriile de calculator sunt vândute către consumatori „așa cum se văd” pe rafturi în zone cu autoservire, identitatea fonetică dintre mărcile vizate este, în acest caz, cel puțin la fel de importantă ca similitudine vizuală, deoarece, la momentul achiziției, este posibil să se poarte și o discuție verbală cu privire la caracteristicile produselor și ale mărcii acestora.
Furthermore, those goods could be advertised orally, on radio or by other consumers.
Mai mult decât atât, produselor respective li se poate face publicitate verbal, la radio sau de către alți consumatori:
4.2 Aural similarity
Similitudinea auditivă
In contrast to the cases above, where visual similarity played a stronger role, similarity on the phonetic level may have more weight than similarity on the visual level when the goods at issue are traditionally ordered orally.
Spre deosebire de cauzele de mai sus, în care similitudinea vizuală a avut un rol mai important, similitudinea la nivel fonetic poate avea o pondere mai mare decât similitudinea la nivel vizual atunci când produsele în cauză sunt comandate în mod tradiționale pe cale verbală.
This consideration came into play in the finding of likelihood of confusion in the case below, which dealt with vehicle rental and associated services, which are recommended and chosen orally in a significant number of cases.
Acest considerent a devenit relevant când s-a constatat că există risc de confuzie în cauza de mai jos, care viza închirierea de vehicule și servicii conexe, care se recomandă și se aleg pe cale verbală într-un număr semnificativ de cazuri.
Where goods are ordered orally, the phonetic perception of the sign may also be influenced by factors such as the likely presence of various other sounds perceived by the recipient of the order at the same time.
Când produsele se comandă verbal, percepția fonetică a semnului poate fi influențată și de factori precum posibila prezență a altor sunete diferite, percepute de destinatarul comenzii în același timp.
Such considerations are relevant where the goods in question are normally ordered at sales points with an increased noise factor, such as bars or nightclubs.
Aceste considerente sunt relevante dacă produsele în cauză se comandă de obicei la puncte de vânzare cu un factor de zgomot crescut, de exemplu în baruri sau cluburi de noapte.
In such cases, attaching particular importance to the phonetic similarity between the signs at issue may be appropriate.
În astfel de cazuri, poate fi oportun să se acorde o importanță specială similitudinii fonetice dintre semnele în cauză.
These considerations came into play in the finding of likelihood of confusion between the marks below for certain goods in Class 33 (15/01/2003, T99/01, Mystery, EU:T:2003:7, § 48).
Aceste considerente au avut un rol important în constatarea existenței riscului de confuzie între mărcile de mai jos pentru anumite produse din Clasa 33 (15/01/2003, T99/01, Mystery, EU:T:2003:7, § 48).
Similarly, a particular method or customary way of ordering goods may mean increased importance being attributed to the phonetic similarity between the signs.
În mod similar, o anumită metodă sau un mod uzual de a comanda produsele poate face să se atribuie o importanță mai mare asemănării fonetice dintre semne.
For instance, the General Court has held that in the wines sector, consumers usually describe and recognise wine by reference to the verbal element that identifies it, in particular in bars and restaurants, in which wines are ordered orally after their names have been seen on the wine list (23/11/2010, T35/08, Artesa Napa Valley, EU:T:2010:476, § 62; 13/07/2005, T40/03, Julián Murúa Entrena, EU:T:2005:285, § 56; 12/03/2008, T332/04, Coto d'Arcis, EU:T:2008:69, § 38).
De exemplu, Tribunalul a reținut că, în sectorul vinurilor, consumatorii descriu și recunosc de obicei vinul prin referire la elementul verbal care îl identifică, în special în baruri și restaurante, unde vinurile sunt comandate verbal după ce numele lor a fost citit în lista de vinuri (23/11/2010, T35/08, Artesa Napa Valley, EU:T:2010:476, § 62; 13/07/2005, T40/03, Julián Murúa Entrena, EU:T:2005:285, § 56; 12/03/2008, T332/04, Coto d'Arcis, EU:T:2008:69, § 38).
Accordingly, in such cases, it may be appropriate to attach particular importance to the phonetic similarity between the signs at issue.
În consecință, în astfel de cazuri poate fi oportun să se acorde o importanță specială similitudinii fonetice dintre semnele în cauză.
These considerations came into play in the finding of likelihood of confusion between the marks below for wine despite their considerable visual differences.
Aceste considerente au avut un rol important în constatarea riscului de confuzie între mărcile de vin de mai jos, în pofida diferențelor considerabile de ordin vizual dintre acestea.
Nevertheless, the broad principle above does not mean that the visual impression can be overlooked for goods normally purchased orally.
Cu toate acestea, principiul general de mai sus nu înseamnă că impresia vizuală poate fi trecută cu vederea la produsele care se comandă de obicei verbal.
Indeed, the General Court has held that although preponderant importance had sometimes been accorded to the phonetic perception of marks for beverages, the phonetic dissimilarities of the marks did not merit particular importance where the specific beverages were widely distributed and sold not only in specialist shops, where they would be ordered orally, but also in large shopping centres, where they would be purchased visually (03/09/2010, T472/08, 61 a nossa alegria, EU:T:2010:347, § 106).
În acest sens, Tribunalul a considerat că, deși s-a acordat uneori o importanță preponderentă percepției fonetice a mărcilor care desemnează băuturi, această importanță specială nu se acordă diferențelor auditive dintre mărci în situațiile în care băuturile specifice sunt distribuite pe scară largă și nu se vând doar în magazine specializate, unde ar fi comandate verbal, ci și în hipermarketuri, unde sunt achiziționate vizual (03/09/2010, T472/08, 61 a nossa alegria, EU:T:2010:347, § 106).
4.3 Conclusion
Concluzie
The circumstances set out above demonstrate that in certain situations the Office should grant preferential consideration to the visual or aural perception of marks depending on how the goods and services at issue are ordered or purchased.
Circumstanțele descrise mai sus demonstrează că, în anumite situații, Oficiul ar trebui să acorde o importanță preferențială percepției vizuale sau auditive a mărcilor, în funcție de modul în care se comandă sau se achiziționează produsele și serviciile în cauză.
However, identical or highly similar visual or aural elements cannot be entirely overlooked even in these situations because all the relevant factors are interlinked and interdependent, and each set of circumstances must be examined on a case-by-case basis.
Totuși, chiar și în aceste situații, elementele vizuale sau auditive identice sau extrem de asemănătoare nu pot fi trecute cu vederea în totalitate, deoarece toți factorii relevanți sunt interconectați și interdependenți, iar fiecare set de circumstanțe trebuie să fie examinate separat în fiecare caz.
5 Impact of the Conceptual Similarity of the Signs on Likelihood of Confusion
Impactul similitudinii conceptuale a semnelor asupra riscului de confuzie
A conceptual similarity between signs with analogous semantic content may give rise to a likelihood of confusion where the earlier mark is particularly distinctive (11/11/1997, C251/95, Sabèl, EU:C:1997:528, § 24, where the signs shared the broader concept of a ‘bounding feline', but did not evoke the same animal: a puma in the earlier mark and a cheetah in the contested mark).
O similitudine conceptuală între semne cu conținut semantic analog poate genera un risc de confuzie în cazul în care marca anterioară are un caracter deosebit de distinctiv (11/11/1997, C251/95, Sabèl, EU:C:1997:528, § 24, în care semnele aveau în comun conceptul mai larg al unei „feline în salt”, fără a evoca același animal: o pumă în marca anterioară și un ghepard în marca contestată).
However, exceptionally, where the signs have the same distinctive concept in common accompanied by visual similarities between the signs, this may lead to a likelihood of confusion even in the absence of a particularly high distinctiveness of the earlier mark, as illustrated by the following example.
În mod excepțional însă, dacă semnele au în comun același concept distinctiv, însoțit de asemănări vizuale între semne, acest lucru poate conduce la un risc de confuzie chiar și în absența unui caracter distinctiv deosebit al mărcii anterioare, astfel cum ilustrează următorul exemplu:
A conceptual similarity between the signs may not be sufficient to outweigh the visual and phonetic differences where the concept in common is non-distinctive.
Este posibil ca o similitudine conceptuală între semne să nu fie suficientă pentru a compensa diferențele vizuale și fonetice în cazurile în care conceptul comun nu are caracter distinctiv.
According to case-law, the conceptual differences between signs may counteract their visual and phonetic similarity (12/01/2006, C361/04, Picaro, EU:C:2006:25, § 20).
Potrivit jurisprudenței, diferențele conceptuale dintre semne pot contracara similitudinea lor vizuală și fonetică (12/01/2006, C361/04, Picaro, EU:C:2006:25, § 20).