natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Raw materials as a significantly important basic component of an end product may be found similar to that product, but not on the basis of complementarity.
Ca elemente de bază deosebit de importante pentru un produs final, materiile prime pot fi considerate asemănătoare produsului în cauză, dar nu pe baza complementarității.
Similar considerations apply to parts, components and fittings (see also Annex I, paragraphs 1 and 2, and Annex II, paragraphs 5.1 and 5.2).
Considerații similare se aplică pieselor, componentelor și accesoriilor (a se vedea și Anexa I punctele 1 și 2, precum și Anexa II punctele 5.1 și 5.2).
Plastic or synthetic products used as raw or semi-finished material (in Classes 1 and 17) cannot be regarded as complementary to finished products (made from these materials in Classes 9 and 12) on the ground that the raw materials are intended to be turned into the finished products (09/04/2014, T288/12, Zytel, EU:T:2014:196, § 39).
Produsele din plastic sau sintetice utilizate ca materii prime sau semifinite (din Clasele 1 și 17) nu pot fi considerate ca fiind complementare produselor finite (fabricate din aceste materiale din Clasele 9 și 12) pe motiv că materiile prime sunt destinate transformării în produsele finite (09/04/2014, T288/12, Zytel, EU:T:2014:196, § 39).
3.2.5 In competition
Concurența
Goods/services are in competition with each other when one can substitute the other.
Produsele/serviciile se înscriu într-un raport de concurență reciprocă atunci când unul îl poate substitui pe celălalt.
That means that they serve the same or a similar purpose and are offered to the same actual and potential customers.
Acest lucru înseamnă că produsele/serviciile au aceeași destinație sau una asemănătoare și sunt oferite acelorași clienți efectivi sau potențiali.
In such a case, the goods/services are also defined as ‘interchangeable' (04/02/2013, T504/11, Dignitude, EU:T:2013:57, § 42).
Într-un astfel de caz, produsele/serviciile sunt definite și ca fiind „interschimbabile” (04/02/2013, T504/11, Dignitude, EU:T:2013:57, § 42).
Wallpaper (Class 27) and paints (Class 2) are in competition because both cover or decorate walls.
Tapetul (Clasa 27) și vopselele (Clasa 2) sunt concurente deoarece ambele acoperă sau decorează pereți.
Rental of movies (Class 41) and services of a cinema (Class 41) are in competition because they both allow you to watch a film.
Închirierea de filme (Clasa 41) și serviciile de cinematograf (Clasa 41) sunt concurente deoarece ambele permit vizionarea unui film.
Electric shavers and razor blades (both in Class 8) are in competition because they serve the same purpose.
Mașinile de ras electrice și lamele pentru aparatele de ras (ambele din Clasa 8) sunt concurente deoarece au același scop.
In some cases the price of goods/services in competition may differ significantly, but this fact alone does not affect the analysis of whether they are in competition with each other or not.
În unele cazuri, prețul produselor/serviciilor concurente poate să varieze în mod semnificativ, însă acest fapt nu afectează, de unul singur, analiza care urmărește să stabilească dacă ele se află sau nu în concurență.
Jewellery made of gold and fashion jewellery (both in Class 14) are in competition even though their price (and value) may greatly differ.
Bijuteriile din aur și gablonzurile (ambele din Clasa 14) sunt concurente, chiar dacă prețul (și valoarea) lor diferă extrem de mult.
[4: Fashion/costume jewellery is understood to be jewellery made from inexpensive metals and imitation gems or semi-precious stones, worn for decorative purposes.]
[4: Gablonzurile sunt bijuterii realizate din metale ieftine și din pietre semiprețioase sau imitații de pietre prețioase, care se poartă în scop decorativ.]
3.2.6 Distribution channel
Canalul de distribuție
Although ‘distribution channel' is not explicitly mentioned in the Canon judgment, it is widely used internationally and nationally in the assessment of whether two goods/services are similar.
Chiar dacă hotărârea Canon nu menționează în mod expres „canalul de distribuție”, acest factor este utilizat la scară largă, atât la nivel național, cât și internațional, pentru a se stabili dacă două produse/servicii sunt asemănătoare.
It has been taken into account as an additional factor in several judgments of EU courts (21/04/2005, T164/03, monBeBé, EU:T:2005:140, § 53).
Ca factor suplimentar, acest element a fost luat în considerare într-o serie de hotărâri pronunțate de instanțele UE (21/04/2005, T164/03, monBeBé, EU:T:2005:140, § 53).
The reasoning for this is as follows.
Raționamentul este următorul:
If the goods/services are made available through the same distribution channels, the consumer may be more likely to assume that the goods or services are in the same market sector and are possibly manufactured by the same entity and vice versa.
Dacă produsele/serviciile sunt puse la dispoziție utilizându-se aceleași canale de distribuție, consumatorul va considera cu mai mare probabilitate că produsele sau serviciile în cauză aparțin aceluiași segment de piață și că sunt posibil fabricate de aceeași entitate, și invers.
The term ‘distribution channel' does not refer so much to the way of selling or promoting a company's product as to the place of distribution.
Termenul „canal de distribuție” nu se referă atât la modalitatea de a vinde sau de a promova produsul unei companii, cât mai degrabă la locul de distribuție.
For the analysis of the similarity of goods/services, the distribution system - whether direct or indirect - is not decisive.
Sistemul de distribuție - direct sau indirect - nu este decisiv în cadrul analizei privind asemănarea produselor/serviciilor.
The question to be asked is rather: do the goods/services have the same points of sale, or are they usually provided or offered at the same or similar places?
Întrebarea care trebuie pusă este, mai degrabă, următoarea: au produsele/serviciile aceleași puncte de comercializare, adică sunt ele furnizate sau oferite, de obicei, în aceleași locuri sau în locuri asemănătoare?
However, too much emphasis should not be placed on this factor as modern supermarkets, drugstores and department stores sell goods of all kinds.
Totuși, nu trebuie să se acorde o importanță prea mare acestui factor, deoarece supermarketurile, drogheriile și magazinele moderne comercializează o mare varietate de produse.
The relevant public is aware that the goods sold in these places come from a multitude of independent undertakings.
Publicul relevant este conștient de faptul că produsele comercializate în aceste locuri provin de la o multitudine de întreprinderi independente.
Therefore, the point of sale is less decisive when deciding whether the relevant public considers that goods share a common origin merely because they are sold at the same outlet.
Prin urmare, punctul de comercializare are un rol mai puțin decisiv atunci când se stabilește dacă publicul relevant consideră că produsele au aceeași origine doar pentru că sunt comercializate în același punct de desfacere.
Only where the goods in question are offered in the same section of such shops, where homogeneous goods are sold together, will this favour similarity.
Acest factor va constitui un argument în favoarea asemănării doar în cazul în care produsele vizate sunt oferite în același raion de magazin, unde se comercializează laolaltă produse omogene.
In such cases it must be possible to identify the section by its territorial and functional separation from other sections (e.g. dairy section of a supermarket, the cosmetics section of a department store).
În astfel de cazuri, trebuie să fie posibilă identificarea raionului prin separarea acestuia de celelalte raioane, din punct de vedere spațial și funcțional (de exemplu, raionul de produse lactate al unui supermarket, raionul de cosmetice al unui magazin universal).
Similarly, this factor may apply in cases in which goods are sold exclusively or commonly in specialised shops.
În mod similar, acest factor poate fi valabil în cazurile în care produsele sunt comercializate, exclusiv sau în mod curent, în magazine specializate.
In that event, consumers may tend to believe the origin of the goods to be the same if they are both sold in the same specialised shops and may tend to deny that mutual origin if they are not usually sold in the same shops.
În această situație, în rândul consumatorilor poate exista tendința de a crede că produsele au aceeași origine dacă sunt comercializate în aceleași magazine specializate și de a considera că nu au aceeași origine dacă, de obicei, sunt comercializate în magazine diferite.
Conversely, different sales outlets may weigh against the similarity of goods.
Invers, punctele de comercializare diferite pot reprezenta un argument împotriva asemănării produselor.
Wheelchairs versus bicycles.
Scaune cu rotile față de biciclete.
Although both fall under vehicles in Class 12, they will not be found at the same outlets.
Cu toate că ambele produse se încadrează la vehicule în Clasa 12, ele nu se găsesc în aceleași puncte de comercializare.
Bicycles are usually sold either in specialist bicycle stores or in a retail store where sporting equipment is available.
Bicicletele se vând, de regulă, fie în magazine de biciclete specializate, fie în magazine de vânzare cu amănuntul în care sunt disponibile echipamente sportive.
By contrast, the distribution channels for wheelchairs are the specialised distributors of medical equipment and devices that supply hospitals, and specialised shops where devices for disabled or physically handicapped people are sold.
În schimb, canalele de distribuție pentru scaunele cu rotile sunt distribuitorii specializați de echipamente și de dispozitive medicale care aprovizionează spitalele, precum și magazinele specializate în vânzarea de dispozitive pentru persoanele cu handicap fizic.
3.2.7 Relevant public
Publicul relevant
The relevant public, such as the actual and potential customers of the goods and services in dispute, constitutes another factor to be dealt with in the analysis of similarity (see the Guidelines, Part C, Opposition, Section 2, Double Identity and Likelihood of Confusion, Chapter 3, Relevant Public and Degree of Attention).
Publicul relevant, însemnând clienții efectivi și cei potențiali ai produselor și serviciilor în conflict, constituie un alt factor care trebuie luat în considerare în cadrul analizei privind asemănarea (a se vedea Ghidul, Partea C, Opoziția, Secțiunea 2, Dubla identitate și riscul de confuzie, Capitolul 3, Publicul relevant și gradul de atenție).
The relevant public can be composed of:
Publicul relevant poate fi format din:
the general public (public at large) or
publicul larg (denumit și publicul general) sau
a professional public (business customers or specialised public).
publicul profesionist (clienți comerciali sau public specializat).
The relevant public does not necessarily mean the end user; for instance, the end users of food for animals in Class 31 are animals, not the relevant public.
Public relevant nu înseamnă neapărat utilizator final; de exemplu, utilizatorii finali ai hranei pentru animale din Clasa 31 sunt animalele și nu publicul relevant.
The relevant public in this case would be the general consumer.
În acest caz, publicul relevant este consumatorul general.
The mere fact that the potential customers coincide does not automatically constitute an indication of similarity.
Simplul fapt că potențialii clienți coincid nu constituie, în mod automat, un indiciu privind asemănarea.
The same group of customers may be in need of goods or services of the most diverse origin and nature.
Același grup de clienți poate avea nevoie de produse sau servicii extrem de diferite în ceea ce privește natura și proveniența.
The fact that, for example, television sets, cars and books are bought by the same relevant public, namely the public at large, has no impact on the analysis of similarity.
De exemplu, faptul că televizoarele, mașinile și cărțile sunt achiziționate de același public relevant, adică publicul larg, nu are niciun impact asupra analizei privind asemănarea.
In many cases, either one or both lists of goods/services under comparison target the public at large, but the purpose (of covering customers' needs) is different in each case.
În numeroase cazuri, fie una, fie ambele liste de produse/servicii comparate se adresează publicului larg, însă scopul acestora (satisfacerea necesităților clienților) diferă de la caz la caz.
Such circumstances weigh against similarity.
Astfel de circumstanțe sunt argumente împotriva asemănării.
While a coincidence in the relevant public is not necessarily an indication of similarity, largely diverging publics weigh heavily against similarity.
Coincidența în privința publicului relevant nu reprezintă în mod obligatoriu un indiciu privind asemănarea, însă existența unor segmente de public extrem de diferite constituie un argument puternic împotriva asemănării.
Diverging customers can be found in the following cases, where:
Pot exista clienți complet diferiți în următoarele cazuri:
(a) the goods/services of both lists are directed at the public at large, who can, however, be clearly categorised by their different (personal) needs, ages, etc.
produsele/serviciile din ambele liste sunt destinate publicului larg, dar acesta poate fi împărțit în categorii clare în funcție de diferitele necesități (personale), de vârstă etc.
Example: wheelchairs versus bicycles (Class 12).
Exemplu: scaune cu rotile față de biciclete (Clasa 12).
(b) the goods/services of both lists target business customers, who may, however, be acting in a very different market sector.
produsele/serviciile din ambele liste sunt destinate clienților comerciali, însă aceștia își pot desfășura activitatea pe segmente de piață foarte diferite.
Example: chemicals used in forestry versus solvents for the lacquer industry (Class 1).
Exemplu: produse chimice folosite în silvicultură față de solvenți pentru industria de lacuri (Clasa 1).
(c) one relevant public consists of general consumers and the other of business customers.
un segment de public relevant constă în consumatorul general, iar celălalt în clienți comerciali.
Example: containers for contact lenses (in Class 9) versus surgical apparatus and instruments (in Class 10).
Exemplu: cutii pentru lentile de contact (Clasa 9) față de aparate și instrumente chirurgicale (Clasa 10).
3.2.8 Usual origin (producer/provider)
Originea uzuală (producătorul/furnizorul)
Although the Court of Justice did not explicitly mention this factor in its Canon judgment, it follows from the general concept of likelihood of confusion that the usual origin of the goods and services is of particular importance for the analysis of similarity.
Cu toate că acest factor nu a fost menționat în mod expres de către Curtea de Justiție în Hotărârea Canon, se poate deduce, din conceptul general al riscului de confuzie, că originea uzuală a produselor și serviciilor prezintă o importanță deosebită pentru analiza privind asemănarea.
As the Court has stated, it is ‘the risk that the public might believe that the goods or services in question come from the same undertaking or, as the case may be, from economically linked undertakings, [that] constitutes a likelihood of confusion' (29/09/1998, C39/97, Canon, EU:C:1998:442, § 29).
Astfel cum a statuat Curtea, „ceea ce constituie un risc de confuzie este faptul că publicul ar putea să considere că produsele sau serviciile în cauză provin de la aceeași întreprindere sau, după caz, de la întreprinderi conexe din punct de vedere economic” (29/09/1998, C39/97, Canon, EU:C:1998:442, § 29).
Hence, there is a strong indication of similarity when, in the mind of the relevant public, the goods/services have the same usual origin.
În consecință, există un argument important în favoarea asemănării în cazul în care, din punctul de vedere al publicului relevant, produsele/serviciile au aceeași origine uzuală.
However, this should not be misinterpreted as turning the examination of likelihood of confusion and similarity of goods/services upside down: the finding of a likelihood of confusion depends on many other factors (such as the similarity of signs and the distinctiveness of the earlier mark) and is not exclusively determined by the usual origin, which as such is only one factor in the analysis of the similarity of goods/services.
Totuși, această situație nu trebuie interpretată eronat, în sensul denaturării modului de examinare a riscului de confuzie și a asemănării dintre produse/servicii: constatarea unui risc de confuzie depinde de numeroși alți factori (precum asemănarea semnelor și caracterul distinctiv al mărcii anterioare) și nu este determinată exclusiv de originea uzuală care, în sine, nu reprezintă decât unul dintre factorii avuți în vedere în cadrul analizei privind asemănarea produselor/serviciilor.
A finding that consumers will not be confused about the origin of the goods/services is not an argument appropriate to the comparison of goods/services.
Constatarea că în rândul consumatorilor nu există confuzie cu privire la originea produselor/serviciilor nu reprezintă un argument corespunzător în cadrul comparării produselor/serviciilor.
This finding should be mentioned in the overall assessment of likelihood of confusion.
Această constatare trebuie menționată în cadrul aprecierii generale a riscului de confuzie.
Origin, in this context, relates mainly to the manufacturing sector (industry) or kind of undertaking producing the goods or offering the services in question rather than to the identity of the producer.
În acest context, originea se referă mai degrabă la sectorul (industria) de producție sau la tipul de întreprindere care fabrică produsele sau care prestează serviciile în cauză, decât la identitatea producătorului.
The ‘origin' is not merely defined by the actual place of production/provision (e.g. factory, workshop, institute or laboratory) but primarily by taking into consideration who manages and/or controls the production/provision of the goods/services.
„Originea” nu este definită numai în funcție de locul efectiv al procesului de producție/furnizare (de exemplu, o fabrică, un atelier, un institut sau un laborator), ci în primul rând luând în considerare entitatea care gestionează și/sau controlează producția/furnizarea produselor/serviciilor.
In other words, the question to be asked is: who is responsible for manufacturing the product or providing the service?
Cu alte cuvinte, întrebarea se pune astfel: cine este entitatea care fabrică produsul sau care prestează serviciul?
The geographical origin (e.g. China) is not relevant for the finding of similarity of goods/services.
Proveniența geografică (de exemplu, China) nu este relevantă pentru constatarea asemănării dintre produse/servicii.
In the ELS judgment, the Court held that even goods and services can have the same origin if it is common for the same type of company to produce/provide both.
În Hotărârea ELS, Curtea a statuat că inclusiv anumite produse și servicii pot avea aceeași origine dacă același tip de companie le produce/furnizează pe ambele în mod uzual.
Educational textbooks (Class 16) were considered to have the same origin as provision of correspondence courses (Class 41) since ‘undertakings offering any kind of course often hand out those products to pupils as support learning materials' (23/10/2002, T388/00, ELS, EU:T:2002:260, § 55).
S-a considerat că manualele educative (Clasa 16) au aceeași origine ca furnizarea de cursuri prin corespondență (Clasa 41), deoarece „întreprinderile care oferă orice tip de cursuri distribuie adeseori elevilor produsele menționate ca materiale didactice auxiliare” (23/10/2002, T388/00, ELS, EU:T:2002:260, § 55).
The criterion ‘usual origin' has to be applied in a restrictive way in order not to dilute it.
Criteriul „originii uzuale” trebuie aplicat în mod restrictiv pentru a nu i se diminua importanța.
If all kinds of goods/services deriving from one large (multinational) company or holding were found to have the same origin, this factor would lose its significance.
Dacă s-ar considera că toate produsele/serviciile care provin de la aceeași companie mare (multinațională) sau de la un holding au aceeași origine, acest factor și-ar pierde din importanță.
Cosmetics (Class 3) and foodstuffs (Classes 29 to 31) may be produced under the umbrella of one company but this does not reflect common trade customs, according to which these types of goods have different producers, each belonging to a specific industry.
Se pot produce cosmetice (Clasa 3) și alimente (Clasele de la 29 la 31) în cadrul aceleiași companii, dar acest lucru nu reflectă practicile comerciale uzuale, conform cărora aceste tipuri de produse sunt fabricate de producători diferiți, fiecare aparținând unui sector industrial specific.
3.2.8.1 Features defining a common origin
Caracteristici care definesc o origine comună
When determining the usual origin of a product/service the following features might be relevant.
Atunci când se determină originea uzuală a unui produs/serviciu, ar putea fi relevante caracteristicile următoare.
Manufacturing sites
Locurile de producție
Varnishes, lacquers, colorants and mordants (Class 2) are typically produced by the same production enterprises, normally specialised chemical companies.
Lacurile, coloranții și mordanții (Clasa 2) se fabrică, în principiu, în aceleași întreprinderi de producție care, în mod normal, sunt specializate în produse chimice.
The place of production can be a strong indicator that the goods/services in question come from the same source.
Locul de producție poate fi un indiciu important al faptului că produsele/serviciile în cauză provin din aceeași sursă.
However, while the same manufacturing sites suggest a common usual origin, different manufacturing sites do not exclude that the goods come from the same or economically linked undertakings.
Dar dacă același loc de producție sugerează o origine uzuală comună, existența unor locuri de producție diferite nu exclude posibilitatea ca produsele să provină de la aceeași întreprindere sau de la întreprinderi conexe din punct de vedere economic.
For instance, books (Class 16) and electronic media (Class 9) (goods in competition, with e-media substituting books) are both goods of a publishing house.
De exemplu, atât cărțile (Clasa 16), cât și mijloacele de stocare electronice (Clasa 9) (produse concurente, având în vedere că mijloacele de stocare electronice înlocuiesc cărțile) sunt ambele produse de edituri.
Methods of manufacture
Metodele de producție
Leather belts (Class 25) and leather handbags (Class 18) are not only manufactured in the same sites, for example, leather workshops, but are also manufactured using the same tools and machines for the treatment of leather.
Curelele din piele (Clasa 25) și poșetele din piele (Clasa 18) nu numai că sunt produse în aceleași unități, de exemplu în ateliere de pielărie, ci în plus se fabrică cu ajutorul acelorași unelte și utilaje pentru tratarea pieilor.
(Technical) know-how
Know-how-ul (tehnic)
Computer virus protection services (Class 42) and software design (Class 42) involve similar technical know-how in the field of information technology.
Serviciile de protecție împotriva virușilor informatici (Clasa 42) și proiectarea de software (Clasa 42) implică un know-how similar în domeniul tehnologiei informației.
Established trade custom known to the public
Uzanțele comerciale bine stabilite și cunoscute publicului
An established trade custom, such as when manufacturers expand their businesses to adjacent markets, is of particular importance for concluding whether goods/services of different nature have the same origin.
Uzanțele comerciale bine stabilite, precum situația în care producătorii își extind activitatea pe piețele adiacente, au o importanță deosebită atunci când se stabilește dacă produsele/serviciile de natură diferită au sau nu aceeași origine.
In such situations, it is necessary to determine whether such expansion is common in the industry or, conversely, whether it may occur in exceptional cases only.
În astfel de situații, este necesar să se stabilească dacă extinderea respectivă este uzuală în sectorul respectiv sau, dimpotrivă, poate avea loc numai în cazuri excepționale.