natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Click here to search for the phrases you entered on the left
Trykk her for å lete etter de uttrykkene du oppga til venstre
Equation:
Likning:
Enter the equation you want to balance in this field.
Oppgi her den likningen du vil balansere.
aCH3(CH2)3COOH + bO2 - > cH2O + dCO2
aCH3( CH2) 3COOH + bO2 & # 160; → cH2O + dCO2
If you press this button the equation on the left will be balanced.
Hvis du trykker denne knappen blir likningen til venstre balansert.
& Calculate
& Regn ut
Selects the PSE
Velger periodisk tabell
Select the PSE you want
Velg den periodiske tabellen du vil ha
Selects the default color scheme
Velger standard fargeskjema
Select the color scheme you prefer by clicking on the corresponding radio button
Velg det fargeskjema du vil ha ved å trykke på tilsvarende radioknapp
Selects the default gradient
Velger standard gradient
Select the gradient you want by clicking on the menu entry
Velg den gradienten du vil ha ved å trykke på menyoppføringa
Selects the default numeration (IUPAC)
Velger standardnummereringa (IUPAC)
Select the numeration you want
Velg den nummerering du vil ha
Show or hide the legend
Vis eller skjul forklaringen
Whether the atomic mass will be displayed in the PSE-Table
Om atommassen blir vist eller ikke, i periodetabellen
Display the atomic mass in the PSE
Vis atommassen i periodetabellen
Selects the table view (default is classical)
Velger tabellvisning (standard er klassisk)
Display the table view
Vis tabellvisningen
Whether to use a logarithmic gradient for the Kalzium Covalent Radius Gradient feature
Om det skal brukes en logaritmisk gradient for funksjonen Kalzium Covalent Radius Gradient
Specifies whether to use a logarithmic instead of a linear gradient for the Kalzium Covalent Radius Gradient feature
Oppgir om det skal brukes en logaritmisk gradient i stedet for en lineær, for funksjonen Kalzium Covalent Radius Gradient
Whether to use a logarithmic gradient for the Kalzium van der Waals Radius Gradient feature
Om det skal brukes logaritmisk gradient for funksjonen Kalzium van der Waals Radius Gradient
Specifies whether to use a logarithmic instead of a linear gradient for the Kalzium van der Waals Radius Gradient feature
Oppgir om det skal brukes logaritmisk i stedet for lineær gradient for funksjonen Kalzium van der Waals Radius Gradient
Whether to use a logarithmic gradient for the Kalzium Mass Gradient feature
Om det skal brukes logaritmisk gradient for funksjonen Kalzium Mass Gradien
Specifies whether to use a logarithmic instead of a linear gradient for the Kalzium Mass Gradient feature
Oppgir om det skal brukes logaritmisk gradient i stedet for linær, for funksjonen Kalzium Mass Gradient
Whether to use a logarithmic gradient for the Kalzium Boiling Point Gradient feature
Om det skal brukes logaritmisk gradient for funksjonen Kalzium Boiling Point Gradient
Specifies whether to use a logarithmic instead of a linear gradient for the Kalzium Boiling Point Gradient feature
Oppgir om det skal brukes logaritmisk gradient i stedet for linær, for funksjonen Kalzium Boiling Point Gradient
Whether to use a logarithmic gradient for the Kalzium Melting Point Gradient feature
Om det skal brukes logaritmisk gradient for funksjonen Kalzium Melting Point Gradient
Specifies whether to use a logarithmic instead of a linear gradient for the Kalzium Melting Point Gradient feature
Oppgir om det skal brukes logaritmisk gradient i stedet for linær, for funksjonen Kalzium Melting Point Gradient
Whether to use a logarithmic gradient for the Kalzium Electronegativity Gradient feature
Om det skal brukes logaritmisk gradient for funksjonen Kalzium Electronegativity Gradient
Specifies whether to use a logarithmic instead of a linear gradient for the Kalzium Electronegativity Gradient feature
Oppgir om det skal brukes logaritmisk gradient i stedet for linær, for funksjonen Kalzium Electronegativity Gradient
whether to use a logarithmic gradient for the Kalzium Discovery Date Gradient feature
Om det skal brukes logaritmisk gradient for funksjonen Kalzium Discovery Date Gradient
Specifies whether to use a logarithmic instead of a linear gradient for the Kalzium Discovery Date Gradient feature
Oppgir om det skal brukes logaritmisk gradient i stedet for linær, for funksjonen Kalzium Discovery Date Gradient
Whether to use a logarithmic gradient for the Kalzium Electron Affinity Gradient feature
Om det skal brukes logaritmisk gradient for funksjonen Kalzium Electron Affinity Gradient
Specifies whether to use a logarithmic instead of a linear gradient for the Kalzium Electron Affinity Gradient feature
Oppgir om det skal brukes logaritmisk gradient i stedet for linær, for funksjonen Kalzium Electron Affinity Gradient
Whether to use a logarithmic gradient for the Kalzium Ionization Gradient feature
Om det skal brukes logaritmisk gradient for funksjonen Kalzium Ionization Gradient
Specifies whether to use a logarithmic instead of a linear gradient for the Kalzium Ionization Gradient feature
Oppgir om det skal brukes logaritmisk gradient i stedet for linær, for funksjonen Kalzium Ionization Gradient
Selects the default gradient color
Velger standard gradientfarge
Selects the color if no scheme is selected
Velger fargen om det ikke er valgt noe fargeoppsett
Selects the color of the elements if no scheme is selected
Velger farge på grunnstoffene hvis det ikke er valgt et fargeoppsett
Selects the color of liquid elements
Velg farge for flytende grunnstoffer
Selects the color of solid elements
Velg farge for faste grunnstoffer
Selects the color of vaporous elements
Velger farge for grunnstoffer i gassform
Selects the color of radioactive elements
Velger farge for radioaktive grunnstoffer
Selects the color of artificial elements
Velger farge for kunstige grunnstoffer
Selects the color of the elements in block s
Velger farge for grunnstoffene i blokk s
Selects the color of the elements in block p
Velger farge for grunnstoffene i blokk p
Selects the color of the elements in block d
Velger farge for grunnstoffene i blokk d
Selects the color of the elements in block f
Velger farge for grunnstoffene i blokk f
Selects the color of the elements in group 1
Velger farge for grunnstoffene i gruppe 1
Selects the color of the elements in group 2
Velger farge for grunnstoffene i gruppe 2
Selects the color of the elements in group 3
Velger farge for grunnstoffene i gruppe 3
Selects the color of the elements in group 4
Velger farge for grunnstoffene i gruppe 4
Selects the color of the elements in group 5
Velger farge for grunnstoffene i gruppe 5
Selects the color of the elements in group 6
Velger farge for grunnstoffene i gruppe 6
Selects the color of the elements in group 7
Velger farge for grunnstoffene i gruppe 7
Selects the color of the elements in group 8
Velger farge for grunnstoffene i gruppe 8
Selects the color of the alkali metals
Velger farge for alkalimetallene
Selects the color of the rare-earth elements
Velger farge for de sjeldne jordmetallene
Selects the color of the non-metal elements
Velger farge for ikke- metalliske grunnstoffer
Selects the color of the alkaline earth metals
Velger farge for alkaliske jordmetaller
Selects the color of the metals which do not fit into the other categories
Velgerfarge for metallene som ikke passer i de andre kategoriene
Selects the color of the halogen elements
Velger farge for halogenene
Selects the color of the transition elements
Velger farge for transisjonsmetallene
Selects the color of the noble gases
Velger farge for edelgassene
Selects the color of the metalloid elements
Velger farge for halvmetallene
This value defines whether eV or kJ/ mol should be used within Kalzium
Denne verdien definerer om eV eller kJ/ mol skal brukes i Kalzium
Use eV or kJ/ mol
Bruk eV eller kJ/ mol
This value defines which temperature scale should be used within Kalzium
Denne verdien bestemmer hvilken temperaturskala som skal brukes i Kalzium
Select the scale for the temperature
Velg temperaturskala
True if schema was last selected
Sant hvis oppsettet sist ble valgt
This value determines the Wikipedia language in the detailed elemental information
Denne verdien bestemmer Wikipedia- språket i detaljinformasjonen om grunnstoffene
Selects the wikipedia language
Velg Wikipedia- språk
This setting tells the nuclear calculator whether the amounts are always in terms of mass
Denne innstillingen viser kjernekalkulaturen om mengdene alltid er angitt som masse
True if the user wants to specify amount only in terms of mass
Sant hvis brukeren vil oppgi mengder bare som masse.
This setting says whether the user wants the gas to be ideal by default
Denne innstillingen viser om brukeren vil at gassen skal være ideell som standard
True if gasses are assumed to be ideal, the Van der Waals co-efficients will not be shown in the calculator
Sant hvis gasser antas å være ideelle, van der Waals- koeffisienter blir ikke vist i kalkulatoren
This setting tells the concentration calculator that amount of solute is always in mass
Denne innstillingen viser konsentrasjonskalkulatoren at mengde løst stoff alltid er i masse.
True if the amount of solute is specified only in terms of mass
Sant hvis mengde løst stoff bare er angitt som masse.
This setting tells the concentration calculator that amount of solvent is always in volume
Denne innstillingen viser konsentrasjonskalkulatoren at mengde løsningsmiddel alltid er i volum.
True if the amount of solvent is specified only in terms of volume
Sant hvis mengde løsningsmiddel alltid er oppgitt som volum
This setting tells the molecular mass calculator whether extra details such as aliases should be shown
Denne innstilingen viser molekylmassekalkulatoren om ekstra detaljer slik som aliaser skal vises
True if the aliases and other details should be shown
Sant hvis aliaser og andre detaljer skal vises
This setting tells the molecular calculator whether the add Alias tab should be shown
Denne innstilingen viser molekykalkulatoren om fanebladet Legg til alias skal vises
True if the user wants to add aliases
Sant hvis brukeren vil legge til aliaser
Show or hide the sidebar
Vis eller skjul sidestolpen
State of matter
Stofftilstand
Form of a substance; dependant on form stability and whether it takes up a definite volume: solid, liquid or gaseous.
Et stoffs tilstand, avhengig av formstabilitet og om det opptar et bestemt volum: fast, væske eller gass.
Chemical Symbol
Kjemisk symbol
One, two, or three letter abbreviation; set through international convention.
Forkortelse med én, to eller tre bokstaver, bestemt ved internasjonal konvensjon.
Matter separation in a moving medium (mobile phase) through differentiated absorption on a static medium (stationary phase).
Atskillelse av stoffer i et medium i bevegelse (mobil fase) ved forskjellig absorpsjon på et stillestående medium (stasjonær fase).
Separation of a liquid solution (homogeneous mix) into its components through evaporation and condensation. In a fractionary distillation the process is repeated several times in a column.
Atskillelse av en flytende løsning (homogen blanding) ved fordamping og kondensering. I fraksjonsdestillasjon gjentas prosessen flere ganger i en kolonne.
Matter that cannot be broken down into simpler matter. Chemical elements are cornerstones of Materials. Elements consist of atoms that consist of a nucleus of positive protons, neutral neutrons, and a shell of electrons.
Stoff som ikke kan brytes ned i enklere stoffer. Kjemiske grunnstoffer er byggestener i materialer. Grunnstoffer består av atomer, som består av en kjerne av positive protoner og nøytrale neutroner, og et skall av elektroner.
Emulsion
Emulsjon
Heterogeneous mix of two liquids.
Heterogen blanding av to væsker.
Processing a homogeneous or heterogeneous mix to get pure matter.
Behandling av en homogen eller heterogen blanding for å gi rent stoff.
Mix
Blanding
Separation of a solid matter from a liquid matter or gaseous matter with a filter (porous separation wall).
Å atskille fast stoff fra flytende eller gassformet stoff med et filter (porøs skillevegg).
Matter consisting of differentiated matter, combined in non-set ratios. [i]Homogeneous mixes[/ i] have a coherent look, [i]heterogeneous mixes[/ i] consist of multiple phases.
Stoff som består av forskjellige stoffer, kombinert i varierende forhold. [i] Homogene blandinger [/ i] ser ensartet ut, [i] heterogene blandinger [/ i] består av flere faser.
Consisting of accidental and systematic errors.
Består av tilfeldige og systematiske feil.
Law of Conservation of Mass
Lov om konservering av masse
During a chemical reaction mass is neither lost nor gained. The sum mass of the material going into the reaction equals the sum of the mass of the products of the reaction.
Under en kjemisk reaksjon vil masse verken vokse eller avta. Summen av masse som går inn i reaksjonen er lik summen av masse for reaksjonsproduktene.
Law of multiple proportions
Lov om multiple proporsjoner
An alloy always contains the same elements in the same mass ratio. Should two or more elements bind together then the mass ratio is constant.
En legering inneholder alltid samme grunnstoffer i samme masseforhold. Hvis to eller flere grunnstoffer binder seg til hverandre, så er masseforholdet konstant.
Crystallization
Krystallisering
Separation of solid, crystalline matter from a solution, or the liquid or gaseous phases.
Separasjon av fast, krystallisert stoff fra en løsning, væske eller gassform.
Homogeneous mix of multiple pure materials
Homogen blanding av flere rene materialer
Measurement of an amount of matter.
Måling av en stoffmengde.
Matter
Stoff
All that takes up space and has mass.
Alt som tar opp rom og har masse.
Phase
Fase
Through chemical composition and physical attributes, homogeneous portion of matter that separated from its environment in its expansion through a surface.
En mengde stoff som er homogen i kjemisk sammensetning og fysiske egenskaper, som skilte seg ut fra sitt miljø ved ekspansjon gjennom en flate.
Accuracy and precision
Nøyaktighet og presisjon
Expressed through standard deviation: Values given over accidental errors.
Uttrykt ved standardavvik: Verdier gitt over tilfeldige feil.
Correctness
Riktighet
Values given over accidental errors.
Verdier gitt over tilfeldige feil.
SI-Unit
SI- enhet
Measurement unit using International Symbols.
Måleenhet som bruker internasjonale symboler.
Significant figures
Signifikante sifre
The number of digits which are meaningful in a number.
Antall sifre som gir mening i et tall.
An amount with which the precision of a measurement can be estimated.
En størrelse som kan brukes til å anslå nøyaktigheten i en måling.
Suspension
Suspensjon
Heterogeneous mix consisting of a liquid and solid matter.
Heterogen blanding av væske og fast stoff.
Pure matter consisting of multiple elements in a set ratio.
Rent stoff som består av flere grunnstoffer med et fastsatt forhold.
Alpha rays
Alfastråler
Rays consisting of alpha particles, consisting of two protons and two neutrons that are emitted from the Atoms of certain radioactive elements.
Stråler av alfapartikler, som består av to protoner og to nøytroner, og som blir sendt fra atomene i visse radioaktive grunnstoffer.
Atoms are chemically inseparable and building blocks of matter. Atoms of one kind are called an Element.
Atomer er kjemisk ikke- delbare byggeklosser i stoffer. Atomer av ett slag kalles et grunnstoff.
Neutron
Nøytron
Atomic nucleus
Atomkjerne
The small, positively-charged center of an Atom, in which Protons and Neutrons are found.
Det vesle, positivt ladde senteret i et atom, hvor man finner protoner og nøytroner.
Atomic Mass
Atommasse
Mass of an atom, taken on a scale where the mass of a carbon atom is 12u. In elements that consist of different isotopes the mid-range mass of the isotope mix is given.
Et atoms masse, med en skala hvor massen for et karbonatom er 12u. I grunnstoffene som består av forskjellige isotoper angis gjennomsnittsverdien i masseintervallet for isotopblandingen.
Isotope
Isotop
Isotopes are forms of a chemical element whose nuclei have the same atomic number, Z, but different atomic masses, A. The word isotope, meaning at the same place, comes from the fact that all isotopes of an element are located at the same place on the periodic table.
Isotoper er former av et kjemisk grunnstoff hvis kjerner har samme atomnummer, Z, men forskjellige atommasser, A. Ordet isotop, som betyr på samme sted, kommer fra det faktum at alle isotoper av et grunnstoff finnes på samme sted i det periodiske system.
The spin is an intrinsic angular momentum associated with microscopic particles. It is a purely quantum mechanical phenomenon without any analogy in classical mechanics. Whereas classical angular momentum arises from the rotation of an extended object, spin is not associated with any rotating internal masses, but is intrinsic to the particle itself.
Spinn er et dreiemoment tilknyttet mikroskopiske partikler. Det er et rent kvantemekanisk fenomen uten noe tilsvarende i klassisk mekanikk. Mens det klassiske dreiemomentet oppstår av rotasjon hos et objekt med en vissstørrelse, er spinn ikke sammenkoblet med noen roterende indre masse, men tilhører selve partikkelen.
Magnetic Moment
Magnetisk moment
The magnetic moment of an object is a vector relating the aligning torque in a magnetic field experienced by the object to the field vector itself. It is measured in units of the nuclear magneton & #956; [sub]n[/ sub]=(5.0507866 & #177; 0.0000017) 10[sup]-27[/ sup] JT[sup]-1[/ sup]
Et objekts magnetiske moment er en vektor som viser sammenhengen mellom det innrettende dreiemoment i et magnetfelt og feltvektoren selv. Det måles i enheter av kjernemagnetonet & # 956; [sub] n [/ sub] =( 5. 0507866 & # 177; 0. 0000017) 10[ sup] - 27 [/ sup] JT[ sup] - 1 [/ sup]
Decay Mode
Henfallsmåte
The decay mode describes a particular way a particle decays. For radioactive decay (the decay of nuclides) the decay modes are: [br] - > alpha decay (emission of a Helium-4 nucleus). [br] - > & #946; [sup]-[/ sup] decay (emission of an electron)[br] - > & #946; [sup]+[/ sup] decay (emission of a positron) [br] - > electron capture (EC) [br] - > proton emission [br] - > spontaneous fission [br] Typically one decay mode predominates for a particular nuclide.
Henfallsmåten beskriver hvordan en partikkel omdannes. For radioaktivt henfall (nukliders henfall) er henfallsmåtene: [br] & # 160; → alfa- henfall (utsendelse av en Helium- 4 kjerne). [br] & # 160; → & # 946; [sup] - [/ sup] - henfall (utsendelse av et elektron) [br] & # 160; → & # 946; [sup] + [/ sup] - henfall (utsendelse av et positron) [br] & # 160; → elektron- innfanging (EI) [br] & # 160; → proton- utsendelse [br] & # 160; → spontan fisjon [br] Som regel dominerer en henfallstype for en gitt nuklide.
Decay Energy
Henfallsenergi
The decay energy is the energy released by a nuclear decay.
Henfallsenergien er energien som frigjøres ved kjernehenfall.
Nuclides
Nuklider
[i]see isotopes[/ i]
[i] se isotoper [/ i]
Isotone
Isotone
Nuclear Isomer
Kjerneisomer
Isobars
Isobarer
Two nuclides are isotones if they have the same number N of neutrons.
To nuklider er isotoner hvis de har samme antall nøytroner N.
Isobars are nuclides having the same mass number, i. e. sum of protons plus neutrons.
Isobarer er nuklider som har samme massetall, det vil si summen av antall protoner og nøytroner.
A nuclear isomer is a metastable or isomeric state of an atom caused by the excitation of a proton or neutron in its nucleus so that it requires a change in spin before it can release its extra energy. They decay to lower energy states of the nuclide through two isomeric transitions: [br] - > & #947; - emission (emission of a high-energy photon)[br] - > internal conversion (the energy is used to ionize the atom)[br] Contrast this with the definition of a chemical isomer, the more common use of the word. Also contrast with the meaning of isotope, in which the difference is the number of neutrons in the nucleus. Metastable isomers of a particular atom are usually designated with an "m" (or, in the case of atoms with more than one isomer, 2m, 3m, and so on). This designation is usually placed after the atomic symbol and number of the atom (e. g., Co-58m), but is sometimes placed as a superscript before (e. g., [sup]m[/ sup]Co-58 or [sup]58m[/ sup]Co).
En kjerneisomer er en metastabil eller isomerisk tilstand for et atom på grunn av at et proton eller nøytron i kjernen eksiteres (bringes til en høyere energitilstand) slik at det må få en endring i spinn før det kan frigjøre den ekstra energien. De henfaller til lavere energitilstand i nukliden via to isomeriske overganger: [br] & # 160; → & # 947; - emisjon (utsendelse av et høyenergisk proton) br] & # 160; → intern konvertering (energien brukes til å ionisere atomet) [br] Jamfør definisjonen på kjemisk isomer, som er den mest vanlige bruken av ordet isomer. Jamfør også betydningen av isotop, der forskjellen er antallet nøytroner i kjernen. Metastabile isomerer av et gitt atom betegnes som regel med en « m » (eller for atomer med mer enn én isomer, 2m, 3m osv.). Denne betegnelsen settes vanligvis etter atomsymbolet og atomnummeret (f. eks. Co- 58m), men settes noen ganger foran som superskript f. eks. [sup] m [/ sup] Co- 58 or [sup] 58m [/ sup] Co).
Beta rays
Betastråler
Rays consisting of electrons that are emitted from Atoms of radioactive elements.
Stråler som består av elektroner blir sendt fra atomene i radioaktive grunnstoff.
The electron is a subatomic particle with a mass of m[sub]e[/ sub]=(9.1093897 & #177; 0.0000054)e-31 kg and a negative charge of [i]e[/ i]=(1.60217733 & #177; 0.00000049)e-19 C \t\t
Elektronet er en atompartikkel medmassem[ sub] e [/ sub] =( 9. 1093897 & # 177; 0. 0000054) e- 31 kg og negativ ladning [i] e [/ i] =( 1. 60217733 & # 177; 0. 00000049) e- 19 C\ t\ t
The proton is a subatomic particle with a mass of m[sub]e[/ sub]=(1.6726231 & #177; 0.0000010) 10[sup]-27[/ sup] kg and a positive charge of [i]e[/ i]=(1.60217733 & #177; 0.00000049) 10[sup]-19[/ sup] C which occurs in the nucleus of an atom.
Protonet er en atompartikkel med masse [sub] e [/ sub] =( 1. 6726231 & # 177; 0. 0000010) 10[ sup] - 27 [/ sup] kg og en positiv ladning på [i] e [/ i] =( 1. 60217733 & # 177; 0. 00000049) 10[ sup] - 19 [/ sup] C som finnes atomkjernen.
The neutron is a subatomic particle with a mass of m[sub]e[/ sub]=(1.6749286 & #177; 0.0000010) 10[sup]-27[/ sup] kg which occurs in the nucleus of an atom.
Nøytronet er en atompartikkel med masse m[ sub] e [/ sub] =( 1. 6749286 & # 177; 0. 0000010) 10[ sup] - 27 [/ sup] kg som finnes i atomkjernen.
Cathode Rays
Katodestråler
Cathode rays are streams of electrons observed in vacuum tubes, i. e. evacuated glass tubes that are equipped with at least two electrodes, a cathode (negative electrode) and an anode (positive electrode) in a configuration known as a diode.
Katodestråler er strømmer av elektroner som observeres i vakuumrør, dvs. glassrør tømt for luft, som er utstyrt med minst to elektroder, en katode (negativ elektrode) og en anode (positiv elektrode) i en oppstilling som kalles en diode.
Ionic Radius
Ioneradius
The Ionic Radius is the radius of a charged atom, known as an ion. The ion can have a positive or a negative charge. The charge of the ion with the radius shown is also displayed in Kalzium. A positive ion has fewer electrons in its shell than the atom, a negative ion has more electrons. Therefore, a positive ion has a smaller radius than its atom and vice versa.
Ioneradien er radien for det ladde atomet, kjent som et ion. Ionet kan ha en positiv eller negativ ladning. Ladningen for ionet med vist radius vises også i Kalzium. Et positivt ion har færre elektroner i skallet sitt enn atomnummeret, et negativt ion har flere elektroner. Derfor har et positivt ion en mindre radius enn sitt atom, og omvendt.
The van der Waals radius of an atom is the radius of an imaginary hard sphere which can be used to model the atom for many purposes. Van der Waals radii are determined from measurements of atomic spacing between pairs of unbonded atoms in crystals.
van der Waals- radien for et atom er radien av en tenkt hard kule som kan brukes som atommodell for mange formål. Van der Waals- radier bestemmes ut fra målinger av atomavstand mellom par av ubundne atomer i krystaller.