natgillin/translations-raw huggingface dataset:
And we are pleased to report on the EMCDDA’s growing role in European initiatives to assist non-EU countries in developing capacity in this respect.
Og vi kan glede oss over at EONN har fått en stadig viktigere rolle i¤EUs initiativer for å¤hjelpe ikke-EU-land til å¤utvikle kapasitet på dette området.
The estimated 1 million people now in drug treatment testifies to the work that has been done to ensure that care is made available to those in need.
Når anslagsvis en million mennesker nå får behandling for narkotika, vitner dette om hvilket arbeid som er gjort for å¤sikre at de som trenger det, får et tilbud.
At the same time, it is a reminder of the scale of the problem that Europe
Samtidig er det en påminnelse om det enorme omfanget av problemet i¤Europa.
The EMCDDA would like to thank the following for their help in producing this report:
For deres bidrag til denne rapporten ønsker EONN å¤takke:
• the heads of the Reitox national focal points and their staff;
• lederne for de nasjonale kontaktpunktene i¤Reitox-nettet og deres medarbeidere,
• the services within each Member State that collected the raw data for this report;
• tjenestene i¤den enkelte medlemsstat som har samlet inn rådata til rapporten,
• the European Parliament, the Council of the European Union¢— in particular its Horizontal Working Party on Drugs¢— and the European Commission;
• Europaparlamentet, Rådet for Den europeiske union – særlig Den horisontale narkotikaarbeidsgruppen – og¤Europakommisjonen,
• the European Centre for Disease Prevention and Control (ECDC), the European Medicines Agency (EMEA) and Europol;
• Europeisk senter for forebygging av og kontroll med sykdommer (ECDC), Det europeiske legemiddelkontor (EMA) og¤Europol,
• the Pompidou Group of the Council of Europe, the United Nations Office on Drugs and Crime (UNODC), the WHO Regional Office for Europe, Interpol, the World Customs Organisation, the ESPAD project and the Swedish Council for Information on Alcohol and other Drugs (CAN);
• Europarådets Pompidou-gruppe, FNs Kontor for narkotika og kriminalitet (UNODC), Verdens helseorganisasjons regionkontor for Europa, Interpol, Verdens tollorganisasjon (WCO), ESPAD-prosjektet og Centralförbundet för alkohol- och narkotikaupplysning (CAN),
• the Translation Centre for Bodies of the European Union and the Publications Office of the European Union.
• Oversettelsessenteret for Den europeiske unions organer og Kontoret for De europeiske fellesskaps offisielle publikasjoner.
Reitox national focal points
Nasjonale kontaktpunkter iReitox-nettet
The network is comprised of national focal points in the EU Member States, Norway and the candidate countries and at the European Commission.
Nettet består av de nasjonale kontaktpunktene i¤medlemsstatene i¤EU, Norge, søkerlandene og ved Europakommisjonen.
Under the responsibility of their governments, the focal points are the national authorities providing drug information to the EMCDDA.
Kontaktpunktene er utnevnt av sine respektive regjeringer som nasjonal myndighet med ansvar for å¤levere narkotikainformasjon til EONN.
The contact details of the national focal points may be found on the EMCDDA website.
Kontaktinformasjon for de nasjonale kontaktpunktene er lagt ut på EONNs nettsted.
Accessing the annual report and its data sources on the Internet
Tilgang til årsrapporten og datakildene til den på internett
The annual report is available for downloading in 22¢languages on the EMCDDA website.
Årsrapporten er tilgjengelig på 22 språk og kan lastes ned fra EONNs nettsted.
The electronic version contains links to all online sources cited in the annual report.
Den elektroniske versjonen inneholder lenker til alle nettbaserte kilder som siteres i¤årsrapporten.
The following resources are available only on the Internet.
Følgende ressurser er bare tilgjengelig på internett:
This annual report is based on information provided to the EMCDDA by the EU Member States, the candidate countries Croatia and Turkey, and Norway in the form of a national report.
Denne årsrapporten er basert på informasjon, i¤form av nasjonale rapporter, som EONN har mottatt fra EUs medlemsstater, søkerlandene Kroatia og Tyrkia, samt Norge.
The statistical data reported here relate to 2008 (or the last year available).
De statistiske dataene som presenteres her, gjelder for år 2008 (eventuelt siste år med tilgjengelige data).
Graphics and tables in this report may reflect a subset of EU countries; the selection may be made on the basis of those countries from which data are available for the period of interest, or to highlight certain trends.
Grafiske framstillinger og tabeller i¤rapporten kan vise til undersett av EU-land. Utvalget kan være gjort på grunnlag av de landene som har data tilgjengelig for den aktuelle perioden, eller for å¤belyse en bestemt utvikling.
The 2010 statistical bulletin presents the full set of source tables on which the statistical analysis in the annual report is based.
Statistiske opplysninger 2010 inneholder alle kildetabeller som den statistiske analysen i¤årsrapporten er basert på.
The national reports of the Reitox focal points give a¢detailed description and analysis of the drugs problem in¢each country.
De nasjonale rapportene fra kontaktpunktene i¤Reitox-nettet inneholder en detaljert beskrivelse og analyse av narkotikasituasjonen i¤det enkelte land.
Analysis of trends is based only on those countries providing sufficient data to describe changes over the period specified.
Analyser av trender er bare basert på land som har lagt fram tilstrekkelig tallmateriale til å¤beskrive endringer i¤den aktuelle tidsperioden.
Figures for 2007 may substitute for missing 2008 values in trend analysis of drug market data; for the analysis of other trends, missing data may be interpolated.
Tall for 2007 kan erstatte manglende 2008-verdier i¤analyser av trender på narkotikamarkedet. For analyser av andre trender kan manglende data bli interpolert.
Country overviews provide a top-level, graphical summary of key aspects of the drug situation for each country.
Landoversiktene inneholder en grafisk presentasjon av de viktigste aspektene ved narkotikasituasjonen i¤det enkelte land.
Background information and a number of caveats that should be borne in mind when reading the annual report are presented below.
Bakgrunnsinformasjon og forbehold som bør tas i¤betraktning når denne rapporten leses, er angitt i¤det nedenstående.
limited in some countries and there may be questions of reliability and comparability.
Data om tilbud og tilgjengelighet av narkotika
Drug supply and availability data
Når¤det¤gjelder renhet, styrke og detaljpris, er analysene basert på rapporterte gjennomsnittsverdier eller typetall, eller i¤mangel av dette, på middelverdier.
Systematic and routine information to describe illicit drug markets and trafficking is still limited.
Systematisk og rutinemessig informasjon om de illegale narkotikamarkedene og om den illegale handelen finnes fortsatt bare i¤begrenset omfang.
Production estimates of heroin, cocaine and cannabis are obtained from cultivation estimates based on fieldwork (sampling on the ground) and aerial or satellite surveys.
Estimater over produksjonen av heroin, kokain og cannabis er ofte laget ut fra anslag over dyrkingsarealer basert på feltarbeid (prøvetaking i¤felten) og fly- eller satellittundersøkelser.
These estimates have some important limitations, linked for instance with variations in yield figures or with the difficulty of monitoring crops such as cannabis, which may be grown indoors or are not restricted to certain geographical areas.
Disse anslagene er gjort med visse vesentlige begrensninger, som kan være forbundet f.eks. med variasjoner i¤avlingen eller problemer med å¤kartlegge produksjonen av f.eks. cannabis, som også kan foregå innendørs og ikke bare er begrenset til enkelte geografiske områder.
The EMCDDA collects national data on drug seizures, purity and retail prices in Europe.
EONN samler inn nasjonale data om narkotikabeslag, renhet og detaljpriser i¤Europa.
Other data on drug supply come from the information systems and analyses of the United Nations Office on Drugs and Crime (UNODC), complemented by additional information from Europol.
Andre data om forsyningssituasjonen kommer for det meste fra UNODCs informasjonssystemer og analyser, supplert med tilleggsinformasjon fra Europol.
Information on drug precursors is obtained from the European Commission, which collects data on seizures of these substances in the EU, and the International Narcotics Control Board (INCB), which is involved in international initiatives to prevent the diversion of precursor chemicals used in the manufacture of illicit drugs.
Informasjon om utgangsstoffer for narkotika kommer fra Europakommisjonen, som samler inn data om beslag av disse stoffene i¤EU, samt INCB, som deltar i¤en rekke internasjonale initiativer med sikte på å¤forebygge spredning av kjemiske substanser som brukes i¤framstillingen av illegale narkotiske stoffer.
The data and estimates presented in this report are the best approximations available, but must be interpreted with caution, as many parts of the world still lack sophisticated information systems related to drug supply.
Dataene og anslagene som presenteres i¤denne rapporten, er de beste anslagene som er tilgjengelige, men ettersom det i¤mange deler av verden ikke finnes avanserte informasjonssystemer når det gjelder forsyningen av narkotika, må de tolkes med varsomhet.
Prevalence of drug use as measured by general population surveys
Prevalens av narkotikabruk målt ved generelle befolkningsundersøkelser
Drug seizures are often considered as an indirect indicator of the supply, trafficking routes and availability of drugs.
Narkotikabeslag betraktes ofte som en indirekte indikator på forsyningssituasjon, smuglerruter og tilgjengelighet.
They are a more direct indicator of drug law enforcement activities (e.g. priorities, resources, strategies), while also reflecting both reporting practices and the vulnerability of traffickers.
De er en mer direkte indikator på rettshåndhevingsorganenes innsats (f.eks. prioriteringer, ressurser, strategier), men gjenspeiler også rapporteringspraksis og hvor utsatt omsetningsleddene er for å¤bli tatt.
Data on purity or potency and retail prices of illicit drugs may also be analysed in order to understand retail drug markets.
En analyse av data om renhet, styrke og pris på illegale rusmidler kan også bidra til å¤forstå detaljmarkedene bedre.
Retail prices of drugs reported to the EMCDDA reflect the price to the user.
Prisene på narkotika rapportert til EONN gjenspeiler prisen til bruker.
Drug use in the general or school population can be measured through representative surveys, which provide estimates of the proportion of individuals that report having used specific drugs over defined periods of time.
Narkotikabruk i¤befolkningen generelt eller blant skoleelever kan kartlegges ved hjelp av representative
Annual report 2010: the state of the drugs problem in Europe last year prevalence are similar, as illicit drug use before age¢15 is rare.
Årsrapport 2010: narkotikasituasjonen i Europa i¤løpet av siste 12 måneder eller siste 30 dager før undersøkelsen) (for mer informasjon, se EONNs nettsted).
The EMCDDA, in close collaboration with national experts, has developed a set of core items for use in adult surveys (the ‘European Model Questionnaire’ — EMQ).
undersøkelser som gir anslag over hvor stor andel av befolkningen som oppgir å¤ha brukt visse rusmidler i¤løpet av et gitt tidsrom.
However, there are still differences in the methodology used and year of data collection, and this means that small differences, in particular between countries, should be interpreted with caution.
Undersøkelsene gir også nyttig kontekstuell informasjon om bruksmønstre, sosiodemografiske karakteristika for brukerne og oppfatninger av risiko og tilgjengelighet.
The European school survey project on alcohol and other drugs (ESPAD) uses standardised methods and instruments to measure drug and alcohol use among representative samples of 15- to 16-year-old school students.
Den europeiske undersøkelsen om skoleelevers rusmiddelvaner (ESPAD) bruker standardiserte metoder og verktøy for å¤måle narkotika- og alkoholbruk i¤representative utvalg av 15–16-årige skoleelever.
Surveys have been conducted in 1995, 1999, 2003 and 2007.
Det er gjennomført ESPAD-undersøkelser i¤1995, 1999, 2003 og 2007.
In¢2007, data were collected in 35 countries, including 25¢EU Member States, Norway and Croatia.
I¤2007 ble undersøkelsen gjennomført i¤35 land, inklusive 25 EU-medlemsstater, Norge og Kroatia.
Surveys are expensive to conduct and few European countries collect information each year, although many collect it at intervals of two to four years.
Fordi det er dyrt å¤gjennomføre spørreundersøkelser, er det bare noen få europeiske land som samler inn informasjon årlig. Mange gjennomfører undersøkelser med to til fire års intervaller.
In this report, data is presented based on the most recent survey available in each country, which in most cases is between 2005 and 2008.
I¤denne rapporten presenteres data basert på de siste tilgjengelige undersøkelsene i¤hvert land, som i¤de fleste tilfeller er fra perioden 2005–2008.
Prevalence data for the United Kingdom refer to England and Wales, unless otherwise stated, although separate data for Scotland and Northern Ireland are also available.
Prevalensdata for Storbritannia viser til England og Wales, med mindre annet er angitt, selv om separate data også finnes for Skottland og Nord-Irland.
In reports on treatment demand, ‘new clients’ refers to those who have entered treatment for the first time in their lives and ‘all clients’ refers to all those entering treatment.
I¤rapporter om etterspørsel etter behandling viser ”nye klienter” til personer som er inntatt til behandling for første gang, og ”alle klienter” til alle som påbegynner behandling.
Clients in continuous treatment at the start of the year in question are not included in the data.
Klienter som er inne i¤et behandlingsopplegg ved årets begynnelse, er ikke inkludert i¤dataene. Når andelen søknader om behandling for et primærrusmiddel oppgis, er nevneren antallet søknader der primærrusmiddelet er kjent.
Information on the availability and provision of various interventions in Europe is generally based on the informed judgement of national experts, collected through structured questionnaires.
Informasjon om hvilke intervensjoner som finnes i¤Europa og deres tilgjengelighet, er oftest basert på en informert vurdering fra nasjonale eksperter, innhentet gjennom strukturerte spørreskjemaer.
However, for some indicators, quantitative monitoring data are also available.
For enkelte indikatorer finnes det imidlertid også kvantitative overvåkingsdata.
Of the three standard time frames used for reporting survey data, lifetime prevalence (use of a drug at any point in one’s life) is the broadest.
Av de tre standard tidsrammene som er brukt for rapportering av undersøkelsesdata, er livstidsprevalens (angir antall personer som har brukt det aktuelle rusmiddelet på noe tidspunkt i¤sitt liv) den bredeste.
This measure does not reflect the current drug use situation among adults, but can be helpful to understand patterns of use and incidence.
Dette målet gjenspeiler ikke dagens situasjon med hensyn til narkotikabruk blant voksne, men det kan bidra til å¤forstå bruksmønstre og insidens. For voksne er EONNs standard aldersspredning 15–64 år (alle voksne) og 15–34 år (unge voksne).
Countries using different upper or lower age limits include: Denmark (16), Germany (18), Hungary (18), Malta (18), Sweden (16) and the United Kingdom (16–59).
Land som bruker andre øvre eller nedre aldersgrenser, er Danmark (16), Tyskland (18), Ungarn (18), Malta (18), Sverige (16) og Storbritannia (16–59).
Commentary Old realities, new threats and economic austerity: the current landscape for European drug policy
Kommentar Gamle sannheter, nye trusler og økonomiske nedgangstider — dagens landskap for europeisk narkotikapolitikk
The need to avoid paying a high price for cost-cutting measures reduction, and there is a growing understanding of what is likely to constitute effective action.
Prisen for åkutte kostnadene må ikke bli for høy kjennetegner et effektivt tiltak.
The challenge is to build the consensus necessary to codify this knowledge into a set of guidelines and frameworks that are sufficiently prescriptive to support service improvement, while still being sensitive to the different contexts found across the European Union.
Utfordringen er å¤bygge den enigheten som er nødvendig for å¤nedfelle denne kunnskapen i¤et sett retningslinjer og rammeverk som har tilstrekkelig autoritet til å¤tvinge fram en heving av kvaliteten på tjenestene, samtidig som de gir rom for tilpasning til nasjonale kontekster innenfor Den europeiske union.
The public health field is long used to the discipline of having to justify the impact of its interventions.
Europa er nå inne i¤en økonomisk nedgangstid, med stigende arbeidsledighet blant ungdom.
The need to extend this approach to supply reduction activities has become an increasingly common theme in the EU policy debate.
Dette har skapt frykt for økt forekomst av problematiske former for rusmiddelbruk.
Expenditure on supply reduction is often difficult to identify in national budgets, but studies suggest that it is considerable and generally exceeds expenditure on public health responses.
Depresjon og marginalisering har alltid medført økt risiko for rusmiddelproblemer, med den kriminalitet og utrygghet som kan følge av dette for lokalsamfunnet.
Recent Council deliberations concluded that evaluation of supply reduction activities is handicapped by the lack of standard indicators and measures.
Europa står nå overfor en dobbel utfordring: i¤en tid da behovet for effektive tiltak kan være enda større enn tidligere, kan en innstrammingspolitikk føre til kutt i¤tiltakene.
Establishing key indicators for supply reduction is an objective in the current EU drugs action plan.
I¤løpet av det siste tiåret er det gjort store — om enn ikke alltid like jevnt fordelte — framskritt på rusfeltet.
In¢2009, the European Commission and the EMCDDA launched a joint initiative to address this problem, and the identification of key supply indicators and a mechanism for their implementation can be expected in 2011.
Men det er fare for at politikerne i¤dagens økonomiske situasjon kan komme til å¤ta beslutninger som på lang sikt vil koste Europa langt mer enn det som på kort sikt vil bli spart.
As Europe enters a period of economic austerity, with rising levels of youth unemployment, there are fears that this may be accompanied by an increase in problematic forms of drug use.
Innenfor området folkehelse har man i¤lang tid vært nødt til å¤dokumentere effekten av tiltak som gjennomføres.
Depressed and marginalised communities have always been at elevated risk of experiencing drug problems and the collateral damage of crime and unsafe communities.
Behovet for å¤anvende samme disiplin når det gjelder etterspørselsreduserende tiltak, blir stadig oftere nevnt i¤den politiske debatten i¤EU.
Europe now faces the double jeopardy that at a time when the need for effective responses may be growing, austerity measures could lead to cuts in provision.
Utgiftene til tilbudsreduksjon lar seg ofte vanskelig identifisere i¤nasjonale budsjetter, men det er gjennomført undersøkelser som tilsier at beløpene er betydelige; vanligvis større enn de som brukes på folkehelsetiltak.
Over the last decade, important, if uneven, gains have been made in addressing drug problems.
Det Europeiske råd har nylig konkludert med at evalueringen av tilbudsreduserende tiltak vanskeliggjøres av mangelen på standard indikatorer og mål.
Treatment numbers have grown dramatically and considerable progress has been made in addressing some of the most harmful health consequences of drug use, such as HIV infection.
Å¤fastsette nøkkelindikatorer for tilbudsreduksjon er et av målene for EUs inneværende handlingsplan mot narkotika.
Moreover, studies have demonstrated that interventions can be cost-effective, reducing expenditure on related health, social and crime problems. The risk exists that today’s economic situation may provoke policy decisions that result in Europe accruing longterm costs that far outweigh any short-term savings.
I¤2009 lanserte Europakommisjonen og EONN et felles initiativ for å¤gripe fatt i¤dette problemet, så nå forventes tilbudsindikatorer og en ordning for gjennomføring av indikatorene å¤stå klar i¤2011.
In the spotlight: guidelines, frameworks and improving the evidence base for assessing supply reduction
Med søkelyset på retningslinjer, rammeverk og forbedring av kunnskapsgrunnlaget for åvurdere tilbudsreduksjon
Policy perspectives: challenges for the European drug policy model
Politiske perspektiver: den europeiske narkotikapolitiske modellen utfordres
The Lisbon Treaty, which came into force on 1 December 2009, gives new emphasis to the European Union’s role in establishing guidelines, indicators and supporting the exchange of best practice in the drugs field.
Lisboa-traktaten, som trådte i¤kraft 1. desember 2009, gir en ny giv til Den europeiske unions rolle når det gjelder å¤utarbeide retningslinjer og indikatorer samt støtte utvekslingen av beste praksis på rusfeltet.
In times of economic austerity, it is particularly important to ensure that expenditure is directed towards interventions of proven effectiveness.
I¤økonomiske nedgangstider er det spesielt viktig å¤sikre at utgiftene brukes på intervensjoner som har bevist sin effektivitet.
The European approach to drugs can be characterised as one in which evidence takes priority over ideology.
Europas tilnærming til narkotika kjennetegnes ved at kunnskapsgrunnlaget vektlegges mer enn ideologiske hensyn.
However, there are still many areas where investments are directed towards approaches that lack robust evidence for effectiveness or have been poorly evaluated, while approaches of proven value are not always implemented.
Det forekommer imidlertid ennå ofte at det investeres i¤tilnærminger som mangler solid dokumentasjon på effektivitet, eller som bare er mangelfullt evaluert, samtidig som tilnærminger med dokumentert verdi ikke alltid blir gjennomført.
This is an ongoing problem in the prevention field, but not limited to this area.
Dette problemet er en gjenganger på forebyggingsfeltet, men det er ikke bare her det skjer.
Good programme models exist in many areas of demand
Gode programmodeller finnes på mange områder innen etterspørselsreduksjon, og vi vet stadig mer om hva som
Virtually all EU Member States have adopted a common approach based on a national drug strategy, usually supported by an action plan, which has concrete targets and is time based.
Praktisk talt alle medlemsstatene i¤EU har vedtatt samme tilnærming: en nasjonal narkotikastrategi som oftest er understøttet av en handlingsplan som har konkrete mål og en viss varighet.
This policy model is a rational one as it allows a regular audit of progress and the opportunity to redirect policy where it is found to be lacking.
Denne modellen er fornuftig ettersom den gjør det mulig å¤gjennomgå framdriften med jevne mellomrom og legge om den politiske kursen når det er nødvendig.
It is also a demanding approach, as new drug strategies have to be developed, agreed and adopted, often while the old strategy is being evaluated.
Men det er også en krevende modell, for den forutsetter at nye narkotikastrategier må utarbeides, omforenes og vedtas, ofte før den gamle strategien er ferdig evaluert.
These difficulties are highlighted in this year’s report, where for the first time we report a decrease in the number of countries having a valid national drug strategy in place.
Disse problemene behandles nærmere i¤årets rapport, der vi for første gang rapporterer en nedgang i¤antallet land som har en gyldig nasjonal narkotikastrategi på plass.
This is largely because of the practical challenges of evaluating and renewing national strategy documents that expired in 2008 or 2009. The EMCDDA is working with Member
Dette skyldes for en stor del de praktiske utfordringene med å¤evaluere og fornye