natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Where no method is indicated, the line given represents an interval between the lowest lower bound of all existing estimates and the highest upper bound of them.
Hvis ingen metode er indikert, representerer linjen et intervall mellom ytterendene av nedre og øvre skranke for alle estimater.
For more information see Figure HSR-3 in the 2007 statistical bulletin.Sources: National focal points.
For ytterligere informasjon, se figur HSR-3 i Statistiske opplysninger 2007.Kilder: Nasjonale kontaktpunkter.
opioids (35 %), cocaine (23 %) and cannabis (17 %) (135).
De fleste klientene (60 %) rapporterer å ha begynt å bruke opioider før fylte 20 år, og første gangs bruk etter fylte
Some countries report a high degree of co-occurrence of opioid dependence and other psychiatric disorders among opioid users.
Enkelte land rapporterer en høy grad av samtidig forekomst av opioidavhengighet og andre psykiatriske lidelser blant opioidbrukerne.
This observation has also been made in many clinical studies, which indicate that major depression, anxiety disorders, antisocial and borderline personality disorders are relatively common disorders among opioid users (Mateu et al., 2005).
Den samme observasjonen er også gjort i mange kliniske studier, noe som indikerer at tung depresjon, angstlidelser, antisosial og borderline personlighetsforstyrrelser er relativt vanlige lidelser blant opioidbrukere (Mateu et al., 2005).
Unemployment levels among opioid clients are
25 år var svært uvanlig (133
See Tables TDI-11, TDI-107 and TDI-109 in the 2007 statistical bulletin.)
) Se tabell TDI-11, TDI-107 og TDI-109 i Statistiske opplysninger 2007.)
See Tables TDI-4 and TDI-5 in the 2007 statistical bulletin.)
Se tabell TDI-4 og TDI-5 i Statistiske opplysninger 2007.)
See Table TDI-23 in the 2007 statistical bulletin.
Se tabell TDI-23 i Statistiske opplysninger 2007.
Chapter 7New and emerging drug trends and action on new drugs
Kapittel 7Nye trender og tiltak mot nye stoffer
Studies have compared the physiological and subjective effects of BZP with those of amphetamine, and suggest that BZP has approximately one tenth of the potency of dexamphetamine.
Studier har sammenlignet den psykologiske og subjektive virkningen av BZP med amfetamin, og styrken på BZP er anslått til om lag en tidel av deksamfetamin.
Emerging drugs trends often mimic, expand on, or substitute previously popular drug trends and raise questions about why psychoactive substances are being consumed.
Nye narkotikatrender etterligner, forsterker eller erstatter tidligere populære narkotikatrender og reiser spørsmål om hvorfor folk bruker psykoaktive stoffer.
Therefore, emerging trends in drug and alcohol consumption must be understood not only in relation to changes in policy by governments, but also in relation to each other and within the broader context of current fashions and sociocultural changes in leisure time pursuits.
De nye trendene innen narkotika- og alkoholbruk må derfor ikke bare forstås i forhold til politiske endringer gjennomført av regjeringene, men må også sees i forhold til hverandre og innenfor en bredere kontekst av moter og sosiokulturelle endringer i fritidsaktiviteter.
In recent years, products containing BZP started to be aggressively marketed as a legal alternative to ecstasy by various retailers through the printed media, Internet sites, designated shops and stalls at clubs and festivals, and may be traded as ‘ecstasy’.
I de senere år har produkter som inneholder BZP, av diverse forhandlere blitt aggressivt markedsført som lovlige alternativer til ecstasy, i trykte medier, på internett, i egne butikker samt boder på klubber og festivaler, og noen ganger kanskje omsatt som ”ecstasy”.
BZP is offered in various combinations with other piperazines, and some, in particular
BZP tilbys i ulike kombinasjoner med andre piperaziner, og noen, særlig
Developments in information technology and communication media, particularly the Internet, provide channels that facilitate the diffusion of new trends and allow the expression of diverse opinions about drug use and the associated risks.
Utviklingen innen informasjonsteknologi og kommunikasjonsmedier, særlig internett, skaper kanaler som bidrar til spredning av nye trender og gir rom for meningsytringer om narkotikabruk og tilhørende risikoer.
These products usually are visibly labelled as piperazine-containing, but are often misrepresented as ‘natural’ or ‘herbal’.
Disse produktene er tydelig merket med piperazin-innhold, men framstilles ofte feilaktig som ”naturlige” eller ”urtebaserte”.
New or changing patterns of drug use usually emerge at local, or city levels and very few Member States have, for example, monitoring systems to indicate the extent of fatal and non-fatal intoxications from the use of new or emerging psychoactive substances.
Nye eller endrede mønstre for narkotikabruk begynner vanligvis lokalt, gjerne i en by, og svært få medlemsstater har f.eks. overvåkingssystemer som kan varsle om forekomsten av dødelige og ikke-dødelige forgiftninger av nye psykoaktive stoffer.
In the context of an inevitably partial picture, the accumulated information about emerging drug trends in Europe is assessed by triangulating information from a wide range of different sources.
I og med at en oversikt over situasjonen nødvendigvis vil være ufullstendig, vurderes den innsamlede informasjonen om kommende narkotikatrender i Europa ved hjelp av triangulering av informasjon fra en rekke ulike kilder.
The evidence accumulated in the EU about emerging trends in drug use suggests that they may parallel consumer trends in legal markets — for example the sale of entirely synthetic substances such as BZP, with the claim that it is ‘natural’ or ‘herbal’, may be appealing to a wider consumer interest in natural products.
Dokumentasjonen som er samlet inn i EU om kommende trender innen narkotikabruk, tyder på at de kan parallellføres med forbrukertrender i lovlige markeder – f.eks. kan syntetiske stoffer som BZP, ved at de markedsføres som “naturlige” eller “urtebaserte”, appellere til forbrukere med interesse for naturprodukter.
Furthermore, perceived safety of BZP is fostered by the fact that the products are often sold by designated retailers or in specialised shops rather than on the street.
I tillegg oppfattes BZP som sikrere i og med at produktene ofte selges av egne forhandlere eller i spesialbutikker, og ikke på gaten.
This chapter reports on recent developments in the illicit use of psychoactive substances that are not routinely addressed by the key drug indicators and have only recently been identified as a potential concern by policymakers or have attracted attention from the mass media.
Dette kapittelet rapporterer om utviklingen i den senere tid i den illegale bruken av psykoaktive stoffer som ikke rutinemessig omfattes av nøkkelindikatorene for narkotika og som først nylig av beslutningstakerne er identifisert som et potensielt problem, eller som først nylig har fått oppmerksomhet i mediene.
BZP has been encountered in 14 EU Member States (Belgium, Denmark, Germany, Ireland, Greece, Spain, France, Malta, the Netherlands, Austria, Portugal, Finland, Sweden, the United Kingdom) and Norway.
Den viktigste utviklingen når det gjelder nye psykoaktive stoffer i de senere år, er utbredelsen av diverse nye piperazin-derivater, hvorav en rekke dukket opp i Europa mellom 2004 og 2006.
The most significant development relating to new psychoactive substances in recent years is the spread of various novel piperazine derivatives, a number of which appeared in Europe between 2004 and 2006.
Disse to stoffene er lett å få tak i hos kjemikalieleverandører og på internett, og den illegale produksjonen begrenser seg stort sett til framstilling av tabletter eller kapsler.
There is some evidence about health risks related to BZP, which appears to have a narrow safety margin when used recreationally.
Det foreligger beviser for at BZP er forbundet med helserisiko, og sikkerhetsmarginene ved rekreasjonsbruk av stoffet synes små.
In the United Kingdom, there have been reported incidents where BZP intoxications have been clinically observed and BZP has been toxicologically confirmed as the only consumed psychoactive substance in which users suffered serious side-effects, some resulting in medical emergencies.
I Storbritannia er det registrert tilfeller hvor BZP-forgiftninger er klinisk observert, og BZP er toksikologisk påvist som det eneste inntatte psykoaktive stoffet hos brukere som har opplevd alvorlige bivirkninger, i noen tilfeller akuttsituasjoner.
There are, though, no fatal cases that can be directly attributed to BZP.
Ingen dødsfall kan imidlertid direkte tilskrives BZP.
This group of synthetic substances is derived from the parent compound piperazine and includes BZP (1-benzylpiperazine) and mCPP (1-(3-chlorophenyl)piperazine).
I mars 2007 svarte EU på den økende bekymringen for bruken av BZP ved å formelt be om en risikovurdering av de helsemessige og sosiale risikoene stoffet medfører (137).
Chapter 7: New and emerging drug trends and action on new drugs formally requesting a risk assessment of the health and social risks posed by this substance (137
Kapittel 7: Nye trender og tiltak mot nye stoffer mCPP i behandlingen av alkoholabstinens i Østerrike og Italia.
mCPP has been described as producing stimulant and hallucinogenic effects similar to those of ecstasy (MDMA).
Den stimulerende og hallusinogene virkningen av mCPP har blitt beskrevet som lik effekten av ecstasy (MDMA).
Tablets containing mCPP are often designed to look like ecstasy and are almost always traded as such and the drugs are sometimes found in combination.
Tabletter som inneholder mCPP, er ofte utformet slik at de ligner på og kan selges som ecstasy, og stoffene forekommer noen ganger i kombinasjon.
It might be assumed that the addition of mCPP is intended to potentiate or ameliorate the effects of MDMA.
Antakelig er tilsetningen av mCPP ment å forsterke eller forbedre virkningen av MDMA.
Since 2004, mCPP has been found in 26 Member States (all but Cyprus) and Norway; as such, it is becoming the most widely encountered new psychotropic substance in the EU ever since the European early-warning system monitoring began in 1997.
Siden 2004 har mCPP blitt funnet i 26 medlemsstater (alle unntatt Kypros) og Norge. Det gjør det til det mest utbredte av de nye psykotrope stoffene i EU noensinne siden det europeiske systemet for tidlig varsling startet i 1997.
No serious intoxications or fatal cases related to mCPP have been reported in the European Union.
Det er ikke rapportert om forgiftning eller dødsfall i forbindelse med mCPP i Den europeiske union.
There is little evidence that it is a particularly dangerous substance in terms of acute toxicity, though the chronic (prolonged use) toxicity has not been established.
Lite tyder på at stoffet er spesielt farlig med hensyn til akutt toksisitet, men den kroniske toksisiteten (ved langvarig bruk) er ennå ikke klarlagt.
GHB is easily manufactured from its precursors gamma-butyrolactone (GBL) and 1,4-butanediol (1,4-BD), solvents widely used in industry and commercially available.
GHB kan enkelt framstilles av prekursorene gamma-butyrolakton (GBL) og 1,4-butandiol (1,4-BD), som er vanlige løsningsmidler i industrien og lett tilgjengelig i handelen.
Some countries, recognising the potential for misuse of these precursor substances have chosen to control one or both of them under drug control or equivalent legislation (Italy, Latvia, Sweden).
Enkelte land har innsett potensialet for misbruk av disse prekursorene og valgt å sette ett eller begge opp på narkotikalisten eller regulere stoffene i lovgivningen (Italia, Latvia og Sverige).
Because GBL is not controlled in most Member States and online chemical suppliers offering it provide an easy access, some GHB users appear to have switched to consuming GBL.
Fordi de fleste medlemsstatene ikke kontrollerer GBL og nettbaserte kjemikalieleverandører gjør stoffet lett tilgjengelig, synes det som om noen GHB-brukere har begynt å bruke GBL i stedet.
Qualitative analyses of online GHB and drug forums based in the United Kingdom, Germany and the Netherlands suggest that users obtain GBL from chemical suppliers who market GBL for various legitimate purposes.
Kvalitative analyser av internettbaserte fora for GHB og andre stoffer i Storbritannia, Tyskland og Nederland tyder på at brukerne får tak i GBL fra kjemikalieleverandører som selger GBL for ulike lovlige formål.
Open Internet sales of GHB (138
Åpent salg av GHB på internett (138
) have been curtailed since this substance was added to Schedule IV of the UN Convention on Psychotropic Substances in March 2001 and therefore all EU countries are bound to control it under
Prevalens og bruksmønstre på etter at stoffet i mars 2001 ble oppført i tillegg IV til FN-konvensjonen om psykotrope stoffer. Samtlige EU-land er derfor pålagt å kontrollere stoffet i henhold til nasjonal lovgivning om psykotrope stoffer.
All information sources available suggest that general prevalence of GHB use is low, with significant levels of use limited to some specific subpopulations.
Alle tilgjengelige informasjonskilder tilsier at den generelle prevalensen av GHB-bruk er lav, og at noe vesentlig bruksnivå er begrenset til enkelte subpopulasjoner.
An Internet survey conducted in the United Kingdom found that GHB was more commonly used within the home (67 %) compared with nightlife environments (26 %) (Sumnall et al., 2007).
En internettundersøkelse i Storbritannia fant at GHB oftere ble brukt i hjemmet (67 %) enn i utelivsmiljøer (26 %) (Sumnall et al., 2007).
A survey of 408 pub-goers in Amsterdam in 2005 reported lifetime prevalence estimates for GHB which were significantly higher among the clientele of gay bars and trendy cafes (17.5% and 19 % respectively) than in mainstream and student pubs and cafes (5.7% and 2.7% respectively) (Nabben et al., 2006).
En undersøkelse av 408 pubgjester i Amsterdam i 2005 rapporterte om betydelig høyere livstidsprevalens av GHB blant klientell på homofile barer og trendy kafeer (henholdsvis 17,5 % og 19 %) enn på puber og kafeer som kan karakteriseres som ”mainstream”, eller på spesielle studentsteder (henholdsvis 5,7 % og 2,7 %) (Nabben et al., 2006).
Cases of sexual assault by means of covertly adding a drug to a drink in order to incapacitate a victim have been increasingly reported in the media and medical literature since the 1980s.
Mediene og medisinsk litteratur har siden 1980-tallet rapportert stadig flere tilfeller av seksuelle overgrep der en person har blitt offer for i det skjulte å ha fått tilsatt stoff i noe de drikker.
However, forensic evidence for this type of crime is notoriously difficult to obtain.
Det er imidlertid svært vanskelig å legge fram rettsmedisinske beviser for denne typen lovbrudd.
Forensic studies do reveal that high concentrations of alcohol and also prescription benzodiazepine drugs are commonly identified in cases of alleged sexual assault (in over 80 % of French cases and 30 % of United Kingdom cases), but the narrow window of detection for drugs such as GHB is a limitation in establishing evidence in cases of alleged offences that are not quickly reported.
Rettsmedisinske studier avslører at høye konsentrasjoner av alkohol og reseptbelagte benzodiazepiner ofte identifiseres i tilfeller av påståtte seksuelle overgrep (over 80 % av tilfellene i Frankrike og 30 % i Storbritannia). Stoffer som GHB er imidlertid svært vanskelig å oppdage, og følgelig blir mulighetene for å framlegge bevis begrenset i tilfeller av påståtte overgrep som ikke umiddelbart blir rapportert.
The forensic evidence that is available from studies conducted since 2000 (in the United Kingdom, France, United States and Australia) indicate that covert administration of drugs for the purpose of sexual assault appears uncommon, although true incidence may be higher than identified due to non- or delayed reporting.
Rettsmedisinske beviser som er tilgjengelig fra studier utført siden 2000 (i Storbritannia, Frankrike, USA og Australia), tyder på at det er relativt uvanlig å få noen til innta stoff uten at de vet det med tanke på seksuelle overgrep. Forekomsten kan imidlertid være høyere enn det som er identifisert, grunnet manglende eller forsinket rapportering.
A lack of information makes trends in GHB use difficult to assess, although the available evidence suggests that use of GHB remains limited to some small subpopulation groups.
Manglende informasjon gjør det vanskelig å vurdere trender innen GHB-bruk, men tilgjengelig dokumentasjon tilsier at bruken av GHB fortsatt begrenser seg til små subpopulasjoner.
Data from dance music surveys from Belgium, the Netherlands and the United Kingdom suggest that use of GHB may have peaked around 2000–03 and declined subsequently.
Data fra undersøkelser i ’’dance’’-miljøer i Belgia, Nederland og Storbritannia indikerer at bruken av GHB kan ha nådd en topp rundt 2000–03, for siden å ha sunket.
However, the extent to which this finding would apply to other subgroups is unclear.
Det er imidlertid uklart om dette også gjelder andre undergrupper.
) See http://www.emcdda.europa.eu/?nnodeid=1346) The term GHB is used to include the possible use of GBL or 1,4-BD.)
) Begrepet GHB omfatter eventuell bruk av GBL og 1,4-BD.)
See ‘Procedure for European marketing authorisation for medicinal products’, p. 68.
Se “Prosedyre for europeisk markedsføringstillatelse for legemidler”, s. 68.
Annual report 2007: the state of the drugs problem in Europe
Årsrapport for 2007: Narkotikasituasjonen i Europa informasjon om GHB økte med 27 % (241 av totalt 1 383 henvendelser) i 2005 sammenlignet med 2004.
Internet as a source of information on emerging drug trends hallucinogenic mushrooms (70 cases), ecstasy (63 cases), amphetamine (three cases) and LSD (one case).
Internett som kilde til informasjon om kommende narkotikatrender
In 2004, over a third of young people in the EU stated that they would turn to the Internet if they wanted to know more about drugs (Eurobarometer, 2004).
Tiltak mot bruken av GHB gjennomføres vanligvis av nasjonale eller lokalmiljøbaserte prosjekter som retter seg mot utelivsmiljøer, og består vanligvis av opplæring av ansatte og spredning av informasjon om risikoen ved bruk av GHB (Tyskland, Frankrike, Nederland, Østerrike og Storbritannia).
If young people do go online seeking drug information, a real question arises as to the extent to which the information they access will be unbiased and accurate.
Sentralt i informasjonen som distribueres om GHB, er råd om hvilke forholdsregler man kan ta i utelivsmiljøet for å unngå at noen tilsetter stoffet i andres drikke, og hvilke tiltak som må iverksettes ved mulige overdoser.
Numerous sites cover drug use issues, some of them government-sponsored, others run by lobby groups, consumer or advocacy networks.
Team som kan utføre førstehjelp ved narkotika- og alkoholproblemer, er i økende grad til stede på større tilstelninger for å hjelpe til ved tilfeller som involverer GHB eller andre stoffer.
In addition to acting as a source of information on drugs, the Internet has created a marketplace for both licit and illicit drugs, with sites offering for sale illicit drugs and legal alternatives.
I 2004 sa over en tredel av ungdom i EU at de ville søke på internett om de ønsket å vite mer om rusmidler (Eurobarometer, 2004).
Online drug retailers increasingly have the potential to spread new drug-taking practices or products by exploiting the marketing potential of the Internet by using online marketing strategies that are very responsive to users’ demands and to changing legal and market situations.
Dersom ungdom virkelig bruker internett til å skaffe seg informasjon, kan man spørre seg om informasjonen de kommer over vil være objektiv og nøyaktig.
Responses to the use of GHB are most commonly provided by national or community projects targeting nightlife settings, and usually consist of training club staff and disseminating information about the risks of using GHB (Germany, France, the Netherlands, Austria, the United Kingdom).
En rekke nettsteder tar opp spørsmål som gjelder narkotikabruk. Noen er statsstøttet, andre drives av lobbygrupper, av brukere eller av støttenettverk.
Advice on precautions to be taken in nightlife settings to avoid having drinks ‘spiked’ and measures to be taken in the case of a potential overdose are central in information disseminated about GHB.
I tillegg til å fungere som en kilde til informasjon om rusmidler har internett blitt en markedsplass for både lovlige og ulovlige stoffer, og flere nettsteder selger både illegale stoffer og lovlige alternativer.
Teams that provide first aid support for drug and alcohol problems are increasingly deployed at large events to respond to incidents involving GHB or other drug-related.
Ved å utnytte internetts markedsføringspotensial gjennom nettbaserte markedsføringsstrategier som raskt endres i takt med brukernes behov så vel som endringer i lovverk og markedssituasjon, har nettbaserte narkotikaforhandlere et potensial til å spre nye bruksmetoder eller produkter.
Within the framework of the E-POD (European perspectives on drugs) project, the EMCDDA is exploring ways to use the Internet as a source of information on emerging drug trends.
Innenfor rammen av E-POD-prosjektet (European perspective on drugs) undersøker EONN hvordan internett kan brukes som en kilde til informasjon om kommende narkotikatrender.
At the EU level there are also developments to provide reliable information on public health matters: the new EU public health portal provides a gateway into a range of European public health resources including drug-related information (1
På EU-plan gjennomføres det også tiltak for å tilby pålitelig informasjon om folkehelsespørsmål. EUs nye folkehelseportal fungerer som en inngangsport til en rekke europeiske folkehelseressurser, herunder narkotikarelatert informasjon (1
Ketamine has been monitored in the EU since concerns first arose in 2000 about its misuse (EMCDDA, 2002).
EU har overvåket ketamin siden det i 2000 for første gang meldte seg bekymring for misbruk av dette stoffet (EONN, 2002).
At national level, ketamine is subject to controlled drugs legislation (as opposed to medicine regulations) in almost half of the EU Member States, and in Sweden and the United Kingdom, ketamine was listed as a narcotic substance in 2005 and 2006 respectively.
På nasjonalt plan er ketamin regulert av narkotikalovgivningen i nesten halvparten av EUs medlemsstater (og ikke av legemiddel-lovgivningen). Sverige og Storbritannia førte ketamin opp på narkotikalisten i henholdsvis 2005 og 2006.
Recently, a critical review of ketamine conducted by the WHO concluded that international controls would create problems with the availability of the substance for use in human medicine in remote areas of the world and in veterinary medicine, because there is no appropriate replacement (WHO, 2006).
WHO utførte nylig en kritisk gjennomgang av ketamin og konkluderte med at internasjonal kontroll ville skape problemer med tilgjengeligheten av stoffet for bruk i legemidler for mennesker i fjerntliggende områder av verden samt i veterinærpreparater, i og med at det ikke finnes egnede alternativer (WHO, 2006).
Following this review, in March 2007, the UN Commission on Narcotic Drugs draft resolution on responding to the
I kjølvannet av denne gjennomgangen utarbeidet FNs narkotikakommisjon i mars 2007 et utkast til resolusjon om tiltak mot misbruk og omsetning av ketamin.
The main health risk associated with the use of GHB appears to be the high risk of loss of consciousness, especially when the drug is combined with alcohol or other sedative drugs.
Den viktigste helserisikoen forbundet med GHB synes å være risikoen for bevisstløshet, særlig når stoffet kombineres med alkohol eller andre beroligende midler.
GHB use can also result in other problems including coma, decrease in body temperature, hypotonia, hallucinations, nausea, vomiting, bradycardia and respiratory depression.
GHB kan også føre til koma, redusert kroppstemperatur, hypotoni, hallusinasjoner, kvalme, oppkast, bradykardi og respirasjonsdepresjon.