natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Although drug strategies do not always refer to licit drugs or addictions, the selected issue finds that prevention programmes and, in some countries, treatment measures apply to both licit and illicit drugs, targeting as a priority children and young people.
Selv om narkotikastrategiene ikke alltid omtaler lovlige rusmidler eller avhengighet, viser det seg at de forebyggende programmene, og i enkelte land også behandlingstiltakene, gjelder både lovlige og ulovlige rusmidler, med barn og unge som prioritert målgruppe.
A slow integration, strategically or institutionally, of licit drugs into policy and measures against illicit drugs appears to be more and more common.
Sakte integrasjon, strategisk eller institusjonelt, av lovlige rusmidler så vel som tiltakene mot illegale rusmidler ser ut til å bli mer og mer vanlig i politikken.
In Europe, the scope of drug policies is beginning to stretch beyond illicit drugs and to encompass other addictive substances or even types of behaviour.
I Europa er rammene for narkotikapolitikken i ferd med å utvides til ikke bare å gjelde illegale rusmidler, men også andre vanedannende stoffer eller til og med atferder.
This is found in the drug policies of some Member States and in EU drug strategies.
Dette framgår av narkotikapolitikken i enkelte medlemsstater og i EUs narkotikastrategier.
Increasingly, research is addressing the issue of addiction or addictive behaviours irrespective of the substances concerned.
Forskningen ser i økende grad på problemet med avhengighet eller avhengighetsatferd uavhengig av de aktuelle stoffene.
The selected issue on the increasing attention being given in national illicit drugs strategies or policy documents to licit substances or to addiction per se aims
Den økende oppmerksomheten rettet mot lovlige rusmidler, eller avhengighet som sådan, i nasjonale narkotikastrategier eller policy-dokumenter, omhandles i dette utvalgte aspektet, som har som mål å gi et første innblikk i dette nye fenomenet i Den europeiske union.
This selected issue is available in print and on the Internet in English only (http://issues06.emcdda.europa.eu).
Dette utvalgte aspektet fås i trykt utgave (“European drug policies: extended beyond illicit drugs?”, in EMCDDA annual report 2006: selected issues) og på internett (bare på engelsk) (http://issues06.emcdda.europa.eu).
Chapter 2Responding to drug problems in Europe — an overview
Kapittel 2En oversikt over responsen på narkotikaproblemet i Europa
Prevention health strategies regarding conduct disorders, attention deficit disorder, etc.), social policies (the provision of leisure spaces and support for vulnerable youth or deprived families), education policies (reducing school dropout), etc.
Forebyggende arbeid ungdomsrelevant helsepolitikk (psykiske helsestrategier for ungdom i forhold til atferdsproblemer, ADHD osv.), sosialpolitikk (anskaffelse av fritidslokaler og støtte til sårbar ungdom eller belastede familier), utdanningspolitikk (reduksjon i antallet unge som dropper ut av skolen) osv.
Thus, public health prevention targets the full set of vulnerability factors which are relevant for tackling drug problems by involving services and sectors that would not usually focus on drugs.
Forebyggende folkehelsearbeid går altså på alle sårbarhetsfaktorer som har relevans for håndteringen av narkotikaproblemer, og det involverer derved tjenester og sektorer som normalt ikke har fokus på narkotika.
Universal school-based prevention
Skolebasert forebyggende arbeid
Experiences in some Member States suggest that drug prevention interventions at the individual level may be more effective if also supported by regulatory policies on legal drugs that can limit the access of young people to these substances and reduce their social acceptability.
Erfaringen fra en del medlemsstater tyder på at narkotikaforebyggende intervensjoner på individuelt plan kan være mer effektive hvis de samtidig ledsages av en politikk som regulerer lovlige rusmidler slik at unge menneskers tilgang til disse stoffene begrenses så vel som reduserer den sosiale aksepten av dem.
As a result, environmental prevention strategies that address the normative and cultural framework of substance use are gaining ground in parts of Europe, supported by the first steps taken at EU level: the tobacco advertisement directive and the WHO framework convention on tobacco control (see the section on environmental strategies in the selected issue on drug use in recreational settings).
Dette har ført til at forebyggende strategier som settes inn i miljøene og tar for seg rusmiddelbrukens normative og kulturelle rammer, har vunnet terreng i deler av Europa, med støtte i de første tiltakene på EU-plan, nemlig direktivet om tobakksreklame og WHOs rammekonvensjon om tobakkskontroll (se miljøstrategi-delen i utvalgt aspekt om narkotikabruk i rekreasjonsmiljøer).
The role of mass media campaigns is increasingly being seen as one of raising awareness (to underpin, support and explain to the population at large the rationale underlying environmental strategies) rather than one of changing behaviour.
Det er stadig økende erkjennelse for mediekampanjenes betydning i bevisstgjøringen av befolkningen (for å underbygge, støtte og forklare begrunnelsen for miljøstrategiene for allmennheten) snarere enn for å påvirke atferden.
In this regard, a recent German review of the international literature (Bühler and Kröger, 2005, cited in the German national report) recommends that media campaigns be used as a supporting measure and not as the only measure to achieve behavioural changes.
I så henseende anbefaler en tysk gjennomgang av internasjonal litteratur på området (Bühler og Kröger, 2005, sitert i Tysklands nasjonale rapport) at mediekampanjer brukes som støttetiltak og ikke som eneste tiltak, for å oppnå atferdsendringer.
Public health prevention
Forebyggende folkehelsearbeid
Programme-based prevention approaches are gaining ground within school-based prevention.
Programbasert forebyggende arbeid holder på å få fotfeste innen det skolebaserte forebyggende arbeidet.
Programme-based prevention implies standardised delivery in a defined number of sessions, each with exactly defined contents, and detailed teacher and pupil material.
Programbaserte forebyggende tiltak innebærer et definert antall standardiserte møter, hvert med et definert innhold, og detaljert materiell til lærere og elever.
This facilitates monitoring and evaluation and increases the accuracy, fidelity and consistency of interventions, leading to high-quality delivery.
Dette legger til rette for kartlegging og evaluering og øker tiltakenes nøyaktighet, pålitelighet og konsekvens samt sikrer høy kvalitet på gjennomføringen.
As a result, more Member States than before are monitoring school-based prevention interventions (the Czech Republic, Greece, Spain, Ireland, Italy, Cyprus, Hungary, the Netherlands and the United Kingdom).
Som et resultat har flere medlemsstater enn før oppsyn med det skolebaserte forebyggende arbeidet (Den tsjekkiske republikk, Hellas, Spania, Irland, Italia, Kypros, Ungarn, Nederland og Storbritannia).
The first ever European drug abuse prevention trial (www.eudap.net) has shown promising results.
Det første europeiske forsøksprogrammet for forebygging av narkotikamisbruk – European Drug Abuse Prevention Trial (www.eudap.net) – har gitt lovende resultater.
Funded by the European Commission, the project was implemented and crossevaluated in seven countries, nine regional centres and 143 schools and involved 7 000 students (3 500 in a trial group and 3 500 in a control group).
Prosjektet finansieres av Europakommisjonen og ble gjennomført og kryssevaluert i syv land, ni regionale sentre og 143 skoler. 7000 elever har vært med (3500 i en forsøksgruppe og 3500 i en kontrollgruppe).
EU-Dap reports that, compared with the control group, students in the trial group had a 26 % lower probability of smoking daily, a 35 % lower probability of being frequently drunk and a 23 % lower probability of using cannabis.
EU-Dap rapporterer at det var 26 % mindre sannsynlighet for at elevene i forsøksgruppen røykte daglig, 35 % lavere sannsynlighet for at de ofte var beruset, og 23 % mindre sannsynlighet for at de brukte cannabis, sammenlignet med kontrollgruppen.
A comparable programme-based research approach is Blueprint in the United Kingdom (30).
Et tilsvarende programbasert forskningsprosjekt er ”Blueprint” i Storbritannia (30).
Additionally, more attention is now given to stricter technical guidance and to better coverage in the implementation of school-based prevention (e.g. in France and Ireland).
I tillegg rettes mer oppmerksomhet mot en mer stringent faglig veiledning og bedre dekning for de skolebaserte forebyggende tiltakene (f.eks. i Frankrike og Irland).
While health promotion — as a framework condition for prevention — strives to encourage people to adopt healthy lifestyles and to create healthy living conditions for all, the new term ‘public health prevention’ is increasingly mentioned by some Member States (Italy, Netherlands, Slovakia) and Norway.
Helsefremmende arbeid – som et rammevilkår for forebygging – tar sikte på å anspore folk til å ha en sunn livsstil og skape sunne levekår for alle. Likevel blir det nye begrepet ”forebyggende folkehelsearbeid” stadig oftere nevnt av en del medlemsstater (Italia, Nederland, Slovakia) og Norge.
Public health prevention entails a range of prevention measures aimed at improving the health of vulnerable sections of society, among which drug prevention is one element.
Forebyggende folkehelsearbeid innebærer en rekke forebyggende tiltak som tar sikte på å forbedre helsen i sårbare deler av befolkningen, og narkotikaforebyggende arbeid er et element i dette.
These measures are particularly suited to the needs of young people, whose problem behaviours, including drug use, are strongly conditioned by vulnerability (social and personal) and by living conditions.
Tiltakene er spesielt rettet mot unge menneskers behov. I denne gruppen er problematferd, inkludert narkotikabruk, sterkt forbundet med sårbarhet (sosial og personlig) og levekår.
Hence, as selective and indicated prevention strategies target social and personal risk conditions, they are naturally linked to other youth-relevant public health policies (adolescent mental
Siden selektive og indiserte forebyggingsstrategier retter seg mot sosiale og personlige risikofaktorer, henger de naturlig sammen med annen
The role of the police in school-based prevention is a controversial issue.
Politiets rolle i det skolebaserte forebyggende arbeidet er kontroversiell. I den fransktalende delen av Belgia
Annual report 2006: the state of the drugs problem in Europe four countries (Belgium, Germany, Italy and Luxembourg) reporting on new projects in this area.
Årsrapport for 2006: Narkotikasituasjonen i Europa dette området.
In Italy, the priority of many projects is now to protect children, mothers and immigrant families or those belonging to ethnic minorities.
I Italia prioriterer mange prosjekter nå å beskytte barn, mødre og innvandrerfamilier, eller personer som tilhører etniske minoriteter.
Luxembourg reports that special attention is given to young people and to the biggest immigrant community, focusing on linguistic and sociocultural specificities.
Luxembourg rapporterer at ungdom og de største innvandrergruppene nå vies særskilt oppmerksomhet, med fokus på språklige og sosiokulturelle særtrekk.
recommends that health promotion and prevention policy should be implemented by school authorities and that the police force should not be involved in prevention programmes.
Selektiv forebygging i skolen anbefales det at helsefremmende og forebyggende arbeid gjennomføres av skolemyndighetene, og at politiet ikke involveres i forebyggende programmer.
Also, in the United Kingdom, a policy paper (ACPO Drugs Committee, 2002) recommended that the police service act only within its areas of expertise (security, offences, order) and not get involved in specific drug education.
I Storbritannia anbefaler et policy-dokument (ACPO Drugs Committee, 2002) at politiet bare skal operere innen sine fagfelt (sikkerhet, lovbrudd, orden) og ikke involvere seg i det som direkte går på narkotikaopplysning.
Following this line of action, Portugal continues to run a proximity policing programme, Escola Segura (safe school).
Portugals nærpoliti-program, ”Escola Segura” (Sikker skole) er basert på de samme prinsippene.
During the 2004/05 school year a total of 320 police officers were specifically allocated to the school setting, with the aim of implementing proximity policing and offence dissuasion, both during the day and at night.
I løpet av skoleåret 2004–05 ble 320 polititjenestemenn utplassert i skolesystemet. Målet var å få politiet inn i nærmiljøet og avverge lovbrudd, både på dagtid og nattetid.
In France, experts trained by the law enforcement services to liaise with youth or grown-up populations visit schools or other services on request.
I Frankrike lærer politiet opp eksperter til å knytte kontakt med ungdom eller voksne for å besøke skoler og andre institusjoner.
However, despite recommendations that drug education should not be delivered by police officers in uniform, as it could in some cases be counterproductive, activities carried out by police services within schools are still common in several Member States.
Til tross for at det anbefales at narkotikaopplysning ikke bør drives av uniformerte polititjenestemenn, da dette noen ganger kan virke mot sin hensikt, er det fremdeles vanlig i flere av medlemsstatene at politiet driver arbeid i skolene.
With the recognition and development of the selective prevention approach by most Member States, vulnerable groups are increasingly being targeted.
Etter hvert som selektiv forebygging blir anerkjent og bygget ut i de fleste medlemsstatene, etableres det stadig flere tiltak som er særskilt rettet mot sårbare grupper.
For example, Germany, Greece, Luxembourg, Austria, Finland and the United Kingdom report programmes targeting young offenders.
For eksempel rapporterer Tyskland, Hellas, Luxembourg, Østerrike, Finland og Storbritannia om programmer utformet for unge lovbrytere.
School dropout is the focus of drug prevention programmes in several Member States.
I flere land fokuserer de narkotikaforebyggende programmene på ungdom som dropper ut av skolen.
The HUP project in Storstrom County, Denmark, aims to increase the average rate of school completion from 75 % towards the national target of 95 % by focusing on vulnerable students.
HUP-prosjektet i Storstrøm amt i Danmark har som målsetting å øke andelen elever som gjør ferdig skolen fra 75 % til 95 %, som er det nasjonale målet, ved å fokusere på sårbare elever.
Similar projects are reported in Ireland, Portugal (47 projects), Romania (one project) and Norway (brochures for teachers).
Lignende prosjekter rapporteres fra Irland (47 prosjekter), Romania (ett prosjekt) og Norge (undervisningsmateriell).
Reducing early school leaving is an official aim of Ireland’s national strategy, with the target of a 10 % reduction compared with 2005/06 rates in LDTF (local drug task force) areas.
Et av de offisielle målene for Irlands nasjonale strategi er å sikre at færre dropper ut av skolen. Målet er å redusere antallet med 10 % i forhold til 2005–06 i områdene hvor lokale innsatsgrupper mot narkotika (LDTF-områder) er satt inn.
Students most at risk are targeted by selective prevention programmes in Malta, while in France and Slovakia counselling services are provided in schools on the basis of (self-)referral.
Selektive forebyggingsprogrammer på Malta retter seg mot de mest risikoutsatte elevene, mens skolene i Frankrike og Slovakia tilbyr rådgivningstjenester basert på (egen) henvisning.
Family-based prevention
Familiebasert forebyggende arbeid
With growing numbers of younger children initiating drug use, the improvement and intensification of family-based prevention are of increasing importance.
Etter hvert som antallet yngre barn som debuterer med narkotika øker, blir det stadig viktigere å forbedre og intensivere det familiebaserte forebyggende arbeidet. Før tenårene har familien større innflytelse enn barnets jevnaldrende.
The role of the family in establishing norms and support for children is more relevant to prevention than imparting information on substances.
Familiens rolle når det gjelder å etablere normer og støtte for barn, er viktigere for forebyggingen enn informasjon om ulike rusmidler.
Several countries (e.g. Poland and Slovakia) have begun to put emphasis on vulnerable groups.
Flere land (f.eks. Polen og Slovakia) begynner å vektlegge sårbare grupper.
In Sweden, the most obvious increase in activities compared with previous years has been in programmes for pre-school children at risk and school children with externalising behaviours.
Sverige har foretatt den største satsingen sammenlignet med tidligere år på programmer for risikoutsatte førskolebarn og skolebarn med utagerende atferd.
The number of municipalities implementing these programmes has approximately doubled.
Antallet kommuner som har slike programmer, er omtrent fordoblet.
In addition, Norway is developing a national strategy for early intervention against problem drug and alcohol use in which prevention efforts will specifically target risk groups.
Norge holder på å utarbeide en nasjonal strategi for tidlige tiltak når det gjelder problembruk av narkotika og alkohol, hvor de forebyggende tiltakene spesifikt settes inn mot risikoutsatte målgrupper.
Approaches not based on abstinence are effective in reducing not only consumption but also initiation among those groups in which incipient drug use is already occurring.
Tiltak som ikke er basert på avholdenhet er effektive både når det gjelder å redusere forbruket og å utsette debuten i grupper hvor begynnende narkotikabruk allerede forekommer.
Thus, Poland has a nationwide programme to change the drugrelated behaviour of vulnerable children or children who are in the early stages of drug use.
Polen har også et landsomfattende program som skal endre narkotikarelatert atferd hos utsatte barn og barn som befinner seg i den første fasen av narkotikabruk.
The specific objective of the Polish programme is to support the family in solving drug problems.
Det polske programmet har som målsetting å hjelpe familier med å løse rusmiddelproblemer.
In this regard, it is helpful that the concept of selective prevention does not focus on drug use and does not stigmatise drug use; rather, its focus is on vulnerability in a broader sense.
I så henseende har det vist seg nyttig at konseptet selektiv forebygging ikke fokuserer på narkotikabruk og heller ikke stigmatiserer narkotikabruk, men har fokus på sårbarhet i bred forstand.
Family-based prevention in the EU is becoming more targeted and more firmly needs-based.
Det familiebaserte forebyggende arbeidet i EU blir stadig mer målrettet og mer behovsbasert.
Several Member States (Germany, Spain, Ireland, Italy and the United Kingdom) have acknowledged that it can be difficult for institutions to contact problem families.
Flere medlemsstater (Tyskland, Spania, Irland, Italia og Storbritannia) har erfart at det kan være vanskelig for institusjoner å henvende seg til problemfamilier.
As a result, in the United Kingdom the FRANK campaign has developed an action pack for drug and alcohol action teams and prevention practitioners on how to reach the family, and in several other Member States selective prevention programmes targeted at families
Dette er bakgrunnen for at FRANK-kampanjen i Storbritannia har utarbeidet en tiltakspakke for spesielle narkotika- og alkoholteam og fagfolk innen forebygging for å lette arbeidet med
Chapter 2: Responding to drug problems in Europe — an overview at risk are now being implemented.
Kapittel 2: En oversikt over responsen på narkotikaproblemet i Europa å nå fram til familiene, og en rekke andre medlemsstater gjennomfører selektive forebyggingsprogrammer rettet mot risikoutsatte familier.
These programmes employ several techniques to attract at-risk families (e.g. providing food, financial incentives, babysitting) mostly based on Kumpfer’s ‘strengthening families programme’ (Kumpfer et al., 1996).
Disse programmene benytter ulike teknikker for å trekke til seg slike familier (f.eks. utdeling av mat, økonomiske insentiver, barnevakt), hovedsakelig basert på Kumpfers ”Strengthening Families Program” (SFP)(Kumpfer et al., 1996).
semi-independent associations (Belgium, Germany, France, Hungary and Finland).
organisasjoner (NGOer) eller halvoffentlige institusjoner (Belgia, Tyskland, Frankrike, Ungarn og Finland).
Accordingly, some Member States report on strategies to provide common quality criteria, standards and technical advisory services at the local level, supporting schools or communities in developing school policies (Belgium, Denmark, the Netherlands and the United Kingdom), implementing adequate prevention programmes and assuring minimum quality criteria (Denmark, France, Lithuania, Hungary, Slovakia, the United Kingdom, Romania and Norway).
Følgelig rapporterer enkelte medlemsstater om strategier for å sikre felles kvalitetskriterier, standarder og faglig rådgivning på lokalt nivå, med støtte til skole eller lokalsamfunn i utviklingen av skolepolitiske retningslinjer (Belgia, Danmark, Nederland og Storbritannia), gjennomføring av egnede forebyggende programmer og sikring av minstekriterier for kvalitet (Danmark, Frankrike, Litauen, Ungarn, Slovakia, Storbritannia, Romania og Norge).
Greece and Austria are leading the way in defining specifications for the accreditation of prevention agencies or prevention professionals.
Hellas og Østerrike fører an når det gjelder å definere spesifikasjoner for akkreditering av behandlingstiltak eller spesialister på forebyggende arbeid.
The ‘strengthening families programme’ (SFP) is being implemented in Spain (Palma de Mallorca and Barcelona), the Netherlands (two cities, evaluation study) and Sweden (two cities).
I Spania gjennomføres SFP i Palma de Mallorca og Barcelona, og det samme skjer i Nederland (to byer, evalueringsstudie) og Sverige (to byer).
Training in Ireland and Italy is under way and it is envisaged in the latter that coverage will extend to several cities.
I Irland og Italia er opplæringen i gang, og for Italias vedkommende er programmet planlagt bygget ut i flere byer.
Norway is evaluating the similar MST programme in a randomised controlled trial.
Norge er i ferd med å evaluere MST, som er et tilsvarende program, i et randomisert kontrollert forsøk.
These selective family-based programmes have similar features in all Member States where they have been implemented.
I alle medlemsstatene hvor de er gjennomført er de selektive familiebaserte programmene basert på de samme prinsippene.
The context for EMCDDA data collection on harm reduction and treatment responses to the drug problem is provided by two main EU instruments:
EONNs innsamling av data om skadereduksjon og behandlingstiltak relatert til narkotikaproblemet skjer innenfor rammen av to viktige EU-dokumenter:
Programmes for neglected children and young people from dysfunctional families are being run in Poland and in some provinces in Austria.
Polen og deler av Østerrike har egne programmer for forsømte barn og ungdom fra dårlig fungerende familier.
These programmes are implemented in local community-based venues such as socio-therapeutic common rooms, upbringing facilities, youth clubs and prevention centres.
Programmene gjennomføres på lokalsamfunnets arenaer, f.eks. i sosio-terapeutiske miljøer, læresentre, ungdomsklubber og forebyggende sentre.
Some countries are focusing increasingly on the children of alcoholics (Belgium, Germany, Austria).
En del land øker fokuseringen på barn av alkoholikere (Belgia, Tyskland, Østerrike).
The remaining countries still focus solely on the children of drug users.
De øvrige landene fokuserer fremdeles kun på barn av narkotikabrukere.