natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This move to defining frequent, intensive use more formally for a range of drugs would also assist the development of research tools to assess levels of problems and dependence related to different levels and patterns of cannabis consumption.
Skrittet mot en mer formell definisjon av hyppig, intensiv bruk av flere stoffer ville også ha bidratt til utviklingen av forskningsverktøy som kan måle graden av problemer og avhengighet relatert til ulike grader og mønstre av cannabisbruk.
A number of European countries are working on developing methodological tools for measuring both intensive use and levels of dependence and problems, and the EMCDDA is promoting collaboration in this area of work.
En rekke europeiske land arbeider med å utvikle metodeverktøy for å måle både intensiv bruk og grader av avhengighet og problemer, og EONN tar nå til orde for et samarbeid på dette området.
This pattern of use seems to exist among some chronic users, possibly among marginalised groups, possibly among people with psychiatric conditions.
Dette bruksmønsteret synes å eksistere hos noen kroniske brukere, muligens hos marginaliserte grupper, muligens hos mennesker med psykiatriske tilstander.
In many recording systems in Europe, these cases will be attributed to opioids.
I mange registreringssystemer i Europa vil disse tilfellene bli tilskrevet opioider.
As such, these individuals will fall within the definition and monitoring of problem drug users.
Dermed vil disse personene defineres som problembrukere og kartlegges som sådan.
However, there remains a further question of whether this intensive, chaotic polydrug use is enough of an entity in itself — a drug non-specific addiction therefore requiring targeted epidemiological measurements and treatment, support or harm reduction in a particularly difficult situation.
Imidlertid gjenstår spørsmålet om ikke denne intensive, kaotiske blandingsbruken faktisk utgjør en egen kategori – en ikke-spesifikk narkotikaavhengighet som krever målrettede epidemiologiske tiltak og behandling, støtte eller skadereduksjon i en særdeles vanskelig situasjon.
Under these circumstances, any monitoring of the component parts of problem drug use would need to include polydrug use as one of these separately measured components.
Under disse omstendighetene vil enhver kartlegging av komponentene som inngår i problembruk, måtte omfatte blandingsbruk som en av de separat målte komponentene.
A complication of identifying intensive use as an indicator of those who are likely to be most at risk of becoming dependent or experiencing problems is that the notion of what constitutes intensive use is to some extent drug specific.
En vanskelighet ved å benytte intensiv bruk som indikator for de personene som antakelig er mest utsatt for å bli avhengige eller få problemer, er at oppfatningen av hva som utgjør intensiv bruk, til en viss grad er rusmiddelbetinget.
Although problem opioid use is strongly characterised by daily patterns of use, this is often not the case for stimulant drugs.
Selv om problembruk av opioider i stor grad kjennetegnes av daglige bruksmønstre, er dette ofte ikke tilfellet for sentralstimulerende midler.
With these drugs, binge consumption is often more common, use escalating for short periods and then decreasing, often with the users switching to other drugs or alcohol to alleviate the adverse consequences of abstaining.
Med disse stoffene er et overstadig forbruk vanligere, dvs. bruken øker i korte perioder for deretter å gå ned, og brukerne går ofte over til andre narkotiske stoffer eller alkohol for å dempe de negative konsekvensene av avhold.
Both pharmacological and contextual factors may be important in influencing patterns of intensive drug use, but it is clear that behavioural measures of intensive use will need to be sensitive to different patterns of drug use associated with different types of drug.
Både farmakologiske og kontekstuelle faktorer kan være viktige når det gjelder å påvirke mønstre av intensiv narkotikabruk, men det er klart at atferdsbaserte målinger av intensiv bruk må være følsomme overfor de ulike bruksmønstrene som er forbundet med de ulike stoffene.
Drug combinations
Rusmiddelkombinasjoner
The challenge of reporting polydrug use problems
Utfordringen i å rapportere problemer med blandingsbruk
There is a second group of users who take several substances in a systematic way simultaneously, wanting the effects of the pharmacological combination, for instance speedballing — the simultaneous use of heroin and cocaine by injection.
Det finnes en annen gruppe brukere som også tar flere rusmidler samtidig, men da systematisk. De søker effektene av den farmakologiske kombinasjonen, for eksempel ”speedballing” – samtidig bruk av heroin og kokain gjennom injeksjon.
For good practical and methodological reasons most reporting on drug use describes each substance separately.
Av praktiske og metodologiske grunner beskriver de fleste rapporter om narkotikabruk stort sett hvert stoff for seg.
This provides the conceptual clarity necessary to facilitate reporting based on the behavioural measures available, but it ignores the fact that individual drug users will often have consumed or be consuming a range of both illicit and licit substances and these users may also be experiencing problems with more than one drug.
Dette gir den begrepsmessige klarheten som trengs for å forenkle rapporteringen ut fra tilgjengelige atferdsbaserte målemetoder, men det tar ikke hensyn til at den enkelte narkotikabruker ofte har brukt eller bruker flere rusmidler, både lovlige og ulovlige, og at de også kan ha
A second drug with a functional or pharmacological rationale is not confined to simultaneous use but may also be used consecutively, as a replacement or as a complementary drug. For example, benzodiazepine can be used to reduce withdrawal symptoms when opioids are not available.
Ved bruk av et andre rusmiddel av funksjonelle eller farmakologiske grunner, er ikke bruken begrenset til samtidig bruk – det kan også brukes etter et annet, som en erstatning for eller som et supplerende
Increased risks through polydrug use
Begrensninger ved tilgjengelige data over blandingsbruk stoff.
The potentiating effect of one drug on another is sometimes considerable, and here the licit drugs and medicines — such as alcohol, nicotine and antidepressants — have to be considered in conjunction with the controlled psychoactive substances.
Benzodiazepin kan f.eks. brukes for å dempe abstinenssymptomene når opioider ikke er tilgjengelige.
The risk level will depend on the dosage level of both substances.
I andre tilfeller kan et andre stoff brukes for sin kompenserende farmakologiske virkning.
Concerns exist about a number of pharmacological pairings: alcohol and cocaine increase cardiovascular toxicity; alcohol or depressant drugs, when taken with opioids, lead to an increased risk of overdose; and opioids or cocaine taken with ecstasy or amphetamines also result in additional acute toxicity.
Dette er tilfellet når den narkotiske effekten av opioider modifiseres ved bruk av kokain, eller når angsten som kokain eller amfetamin framkaller, dempes ved bruk av opioider eller andre beroligende midler.
An example of the extent of polydrug use data available from population surveys can be seen in a recent technical report of the EMCDDA (2005b).
Mangelen på data begrenser rapporteringen om mange aspekter ved blandingsbruk.
Taking the example of data from Spain, Figure 15 shows that use of one drug results in an increased tendency, compared to that of the general population, to have used another and that this varies according to the drug considered.
Data er hentet fra toksikologiske rapporter etter narkotikaoverdoser og fra egenrapporter fra behandlingsmottakere.
For example, among heroin users, the use of cocaine is relatively common, but use of other drugs is less apparent for cocaine users.
Selv om disse kildene gir oss noe kunnskap om blandingsbruk, er den tilgjengelige informasjonen ofte begrenset, og representativiteten ved dataene må vurderes.
Limits of the data available on polydrug use
Økt risiko gjennom blandingsbruk
Developing an operational definition of polydrug use: a question of timing?
Risikonivået vil avhenge av doseringsnivå for begge stoffene.
The absence of available data limits reporting on many aspects of polydrug use.
Undersøkelsesresultater viser utstrakt bruk av mer enn to rusmidler i samme tidsperiode hos en og samme person.
Data are available from toxicological reports from drug overdoses and self-reports from those attending treatment services.
Men undersøkelsesdata gir ofte utilfredsstillende opplysninger om enkelte former for narkotikabruk, og selv der det foreligger data, er det nødvendig å utarbeide sammenlignbare rapporteringsstandarder.
While these sources allow some insights into polydrug use, the information available is often limited and the representativeness of the data needs to be considered.
Et eksempel på omfanget av data om blandingsbruk som finnes i befolkningsundersøkelser, foreligger i en ny fagrapport fra EONN (2005b).
Consideration needs to be given to what time periods are selected for assessing and reporting on polydrug use. Lifetime prevalence rates are in general not likely to be very useful or relevant to public health issues compared with measures of more recent use.
Dataene fra Spania, figur 15, viser for eksempel at sammenlignet med befolkningen generelt, har personer som har brukt ett rusmiddel økt tendens til også å ha brukt et annet stoff, og at tendensen er avhengig av hvilke stoffer det er snakk om. Blant
Figure 15: Use of drugs in the last year by different user groups in the general population aged 15–34
Figur 15: Bruk av narkotika siste år etter brukergruppe i befolkningen generelt i aldersgruppen 15–34
Prevalenceofuseinlastyear(%)
Prevalensavbruksisteår(%)
Cannabis users
Cannabisbrukere
Ecstasy users
Ecstasybrukere
Cocaine users
Kokainbrukere
Heroin users
Heroinbrukere
See Figure GPS-34 in the 2006 statistical bulletin for more information.Source: EMCDDA (2005b).
Se figur GPS-34 i Statistiske opplysinger 2006 for flere opplysninger. EONN (2005b).
Annual report 2006: the state of the drugs problem in Europe their consumption patterns over time.
Kapittel 8: Bedre kartlegging av problembruk og blandingsbruk heroinbrukere er det f.eks. relativt vanlig å bruke kokain, mens kokainbrukere sjeldnere bruker andre stoffer.
No single reporting instrument can adequately encompass this complexity.
Ved evaluering og rapportering av blandingsbruk er det nødvendig å ta i betraktning tidsperiodene som velges.
In practice, the multi-indicator approach adopted by the EMCDDA is intended to illuminate these different aspects of the drug phenomenon.
Livstidsprevalens er generelt ikke særlig nyttig eller relevant i folkehelsesammenheng, sammenlignet med målinger av nyere bruk av narkotika.
Polydrug use could be usefully defined operationally as the frequent use of more than one substance over a minimum specified time period, for example one month.
Narkotikabrukerne kan klassifiseres klinisk som personer som har et narkotikaproblem eller er avhengige, og fra et forskningmessig synspunkt kan begge disse kategoriene utdypes langs et kontinuum.
This does not distinguish the various types of use described above, but gives an overall picture of what might be a high-risk group.
Narkotikabrukere anvender dessuten ofte flere rusmidler og endrer bruksmønstre over tid, noe som bidrar til å komplisere bildet.
The exception to discarding lifetime use in characterising polydrug behaviour is when dealing with the very young — pupils or students — in which case lifetime multiple use may more strongly reflect current use.
Det finnes ikke ett enkelt rapporteringsverktøy som fanger opp denne kompleksiteten på en tilfredsstillende måte.
The evidence, for example from ESPAD surveys, suggests that the more deviant/lowprevalence patterns of drug use among students (ecstasy, amphetamine, hallucinogens, cocaine, heroin) cluster among a few individuals.
I praksis er EONNs tilnærming, dvs. å bruke flere indikatorer, ment å belyse de forskjellige aspektene ved narkotikafenomenet.
The PDU indicator, by focusing on a particular set of behaviours, provides a valuable window on some of the most detrimental and costly forms of drug use.
PDU-indikatoren fokuserer på et bestemt sett av atferdstyper, og gir dermed nyttig innsikt i noen av de mest skadelige og kostbare formene for narkotikabruk.
As such, it is an important component in understanding the European drug problem as a whole.
Som sådan er den et viktig element i forståelsen av det europeiske narkotikafenomenet. Men for å håndtere Europas stadig mer sammensatte narkotikasituasjon er det i dag et klart behov for å supplere PDU-indikatorens generelle estimater med anslag over rusmiddelspesifikke komponenter.
Improving monitoring of the drug problem in Europe and improving the sensitivity to polydrug consumption
Blandingsbruk kan med fordel defineres operasjonelt som hyppig bruk av mer enn ett rusmiddel over en spesifisert minimumsperiode, f.eks. 1 måned.
Achieving a better understanding of the nature and scale of the European drug problem is one of the key tasks of the EMCDDA.
Bedre kartlegging av narkotikasituasjonen i Europa og økt innsikt i blandingsbruk
Drug use is, however, a complicated issue encompassing a range of behaviours that are variably associated with several important public health and social problems.
En av EONNs viktigste oppgaver er å oppnå bedre forståelse av narkotikafenomenet i Europa.
Drug users may be experiencing or be at risk of problems. Patterns of drug use vary from the experiential, episodic and occasional to the regular, intensive and uncontrolled.
Narkotikabruk er imidlertid et meget sammensatt fenomen og omfatter en rekke atferdstyper som i ulik grad er forbundet med en rekke viktige folkehelsespørsmål og sosiale problemer.
Drug users may be classified under clinical definitions of having a drug problem or being dependent, and in research terms both these categories can be elaborated into continuums.
Narkotikabrukere kan oppleve eller være utsatt for problemer.
To add to this complexity, drug users often consume multiple substances and change
Bruksmønstrene varierer fra det eksperimentelle, episodiske og sporadiske
Given that many of the data sources available are based on behavioural reports of drug consumption, the concept of frequent or intensive use needs to be developed on this basis.
Mange av de tilgjengelige datakildene er basert på atferdsbaserte rapporter om narkotikabruk, og begrepet hyppig eller intensiv bruk må utvikles på dette grunnlaget.
This will widen the perspective for monitoring drug problems beyond that currently found in the PDU indicator.
Dette vil utvide perspektivet for kartleggingen av narkotikaproblemer ut over det som for øyeblikket ligger i PDU-indikatoren.
Locating the PDU information alongside this broader information set will also represent a step forward in the EMCDDA’s efforts to improve its overall understanding of both the scale and the nature of drug problems in Europe.
Muligheten til å betrakte informasjon om problembruk i sammenheng med et slikt bredere informasjonssett vil også være et skritt videre i EONNs arbeid for å øke sin generelle forståelse av narkotikafenomenets natur og omfang i Europa.
In parallel, work needs to advance on developing reporting standards that enable patterns of polydrug use to be better described at the European level.
Arbeidet med å utarbeide rapporteringsstandarder som gjør det mulig å gi en bedre beskrivelse av blandingsbruksmønstre på europeisk plan, må pågå parallelt.
The first steps in this direction include developing a more sophisticated conceptual framework for looking at different types of multiple drug consumption — including the adoption of appropriate temporal frameworks — and identifying appropriate data sources.
De første skrittene i denne retning omfatter utviklingen av et mer sofistikert begrepsapparat for å se på ulike typer blandingsbruk – herunder fastsettelse av hensiktsmessige tidsrammer – samt å identifisere hensiktsmessige datakilder.
EMCDDA (2005a), Annual report 2005: the state of the drugs problem in Europe, European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction, Lisbon.
EONN (2005a), Årsrapport for 2005: Narkotikasituasjonen i Europa, Europeisk overvåkingssenter for narkotika og narkotikamisbruk, Lisboa.
Europol (2006), ‘Drugs 2006’ (communication to the EMCDDA of 16 January 2006, file no.
Europol (2006), ‘Drugs 2006’ (rapport til EONN av 16. januar 2006, fil nr. 158448), Europol, Haag.
EMCDDA (2004a), 2004 annual report on the drugs problem in the European Union and Norway, European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction, Lisbon.
EONN (2004a), 2004 Årsrapport om narkotikasituasjonen i Den europeiske union og Norge, Europeisk overvåkingssenter for narkotika og narkotikamisbruk, Lisboa.
6, European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction, Lisbon.
6, Europeisk overvåkingssenter for narkotika og narkotikamisbruk, Lisboa.
Kandel, D. and Davis, M. (1992), ‘Progression to regular marijuana involvement: phenomenology and risk factors for near daily use’, in: Glantz, M. and Pickens, R. (eds), Vulnerability to drug abuse, pp. 211–53, American Psychological Association, Washington.
EONN (2004c), Europeisk rapport om sprøyterom, Europeisk overvåkingssenter for narkotika og narkotikamisbruk, Lisboa.
EMCDDA (2004d), ‘Overdose: a major cause of avoidable death among young people’, Drugs in focus No 13, European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction, Lisbon.
EONN (2004d), ’Overdose – en vesentlig årsak til unødvendige dødsfall blant unge’, Fokus på narkotika nr. 13, Europeisk overvåkingssenter for narkotika og narkotikamisbruk, Lisboa.
European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction
Europeiske overvåkingssenter for narkotika og narkotikamisbruk
THE STATE OF THE DRUGS PROBLEMIN EUROPE
NARKOTIKASITUASJONENI EUROPA20
This publication of the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction (EMCDDA) is protected by copyright.
Denne publikasjonen fra Europeisk overvåkingssenter for narkotika og narkotikamisbruk (EONN) er opphavsrettslig beskyttet.
Europe Direct is a service to help you find answers to your questions about the European Union
Europe Direct er en tjeneste som hjelper deg med å finnesvar på dine spørsmål angående Den europeiske union
This report is available in Bulgarian, Spanish, Czech, Danish, German, Estonian, Greek, English, French, Italian, Latvian, Lithuanian, Hungarian, Dutch, Polish, Portuguese, Romanian, Slovak, Slovenian, Finnish, Swedish, Turkish and Norwegian.
Rapporten foreligger på spansk, tsjekkisk, dansk, tysk, estisk, gresk, engelsk, fransk, italiensk, latvisk, litauisk, ungarsk, nederlandsk, polsk, portugisisk, slovakisk, slovensk, finsk, svensk, bulgarsk, rumensk, tyrkisk og norsk.
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 2007
Luxembourg: Kontoret for De europeiske fellesskaps offisielle publikasjoner, 2007
© European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction, 2007
© Europeisk overvåkingssenter for narkotika og narkotikamisbruk, 2007
Introductory note
Innledende merknad
Policies and laws
Retningslinjer og lovgivning
Opioid use and drug injection
Opioider og injeksjonsbruk
New and emerging drug trends and action on new drugs
Nye trender og tiltak mot nye stoffer
Drug-related infectious diseases and drug-related deaths
Narkotikarelaterte infeksjonssykdommer og dødsfall
This is the 12th annual report of the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction.
Europeisk overvåkingssenter for narkotika og narkotikamisbruk utgir i år sin tolvte årsrapport.
Like previous reports, it provides a comprehensive update on the current situation regarding drug use in Europe.
I likhet med de foregående rapportene gir den en omfattende oppdatering på dagens narkotikasituasjon i Europa.
It also demonstrates Europe’s achievement in implementing a methodologically sound, sustainable and comprehensive information system to monitor drug use.
Den beskriver også Europas framskritt i arbeidet med å implementere et metodologisk solid, bærekraftig og omfattende informasjonssystem for å overvåke narkotikabruk.
enforcement.
som gir grunn til bekymring.
Nonetheless, we feel strongly that it is also important to acknowledge progress where it has been made.
Vi føler likevel at det er viktig å anerkjenne de framskrittene som har blitt gjort.
In Europe, more and more Member States are adopting strategic and planned approaches to tackling the drugs problem.
I Europa møter flere og flere medlemsstater narkotikaproblemet med strategiske og planlagte tilnærminger.
There has also been a dramatic increase in investment in prevention, treatment and harm-reduction activities and improved cooperation and increased focus in supply reduction.
Det har også vært en kraftig økning i investeringene i forebyggings-, behandlings- og skadereduserende tiltak i tillegg til økt samarbeid og fokus på etterspørselsreduksjon.
Drug use in general remains at historically high levels, but it has stabilised in most areas, and in some areas there are even signs that merit cautious optimism.
Narkotikabruken er fortsatt på et historisk høyt nivå, men har stabilisert seg i de fleste områder. I noen områder gir utviklingen sågar grunn til forsiktig optimisme.
The European Union and its Member States give considerable support to international programmes and, in a global context, it is satisfying to observe that, in a number of important areas, the European situation looks relatively positive.
Den europeiske union og medlemsstatene gir betydelig støtte til internasjonale programmer, og globalt sett er det tilfredsstillende å observere at situasjonen i Europa virker relativt positiv på en rekke viktige områder.
The report addresses two fundamental questions. What is known about drug use in Europe and the problems it causes?
Rapporten tar for seg to grunnleggende spørsmål: Hva vet vi om narkotikabruk i Europa og hvilke problemer det medfører?
And what has been learned about responding effectively to drug-related problems?
Og hva har vi lært om effektive tiltak mot narkotikarelaterte problemer?
These questions are important because, regardless of political persuasion or ideological position, policymakers across Europe have come to recognise that the drugs problem presents a complex set of issues for which there is no simple solution.
Disse spørsmålene er viktige fordi beslutningstakere i hele Europa, uavhengig av politisk overbevisning og ideologi, har erkjent at narkotika representerer et sammensatt problem som det ikke finnes noen enkel løsning på.
They recognise that the way forward lies in analysing the available evidence regarding both the size and nature of the problem and the costs and benefits of different intervention approaches.
De vet at veien framover ligger i å analysere dokumentasjonen som er tilgjengelig, både når det gjelder problemets omfang og karakter så vel som fordeler og ulemper ved de ulike tilnærmingene.
In this respect, the report also demonstrates Europe’s commitment to balanced and evidence-based policymaking and to sustained effort over time rather than relying on ‘quick-fix’ solutions.
Dermed viser rapporten også at Europa er opptatt av balanserte og evidensbaserte tilnærminger og innsats over tid, og ikke nøyer seg med enkle løsninger.
As a result, Europe can be proud that its response to this difficult and often emotive issue is both rational and humane.
Europa kan være stolt av å møte dette vanskelige og ofte følelsesladde problemet på en rasjonell og human måte.
As a monitoring agency, we deal in facts and figures; we are committed to being scientifically rigorous and impartial, interpreting the information available without prejudice or prior position.
Som overvåkingsorgan er vi opptatt av tall og fakta. Vi er opptatt av å være vitenskapelige og objektive og av å tolke den tilgjengelige informasjonen uten fordommer og forutinntatthet.
This is our role, and as Chairman of the Management Board and Director we accept no compromise on this position and take pride in the high standards we maintain.
Dette er vår oppgave, og både styreleder og direktør er ikke villige til å gå på akkord med dette prinsippet. Vi er stolte av den høye standarden vi holder.