natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The agricultural nutrient balance for many EU Member States has improved in recent years, but more than 40 % of sensitive terrestrial and freshwater ecosystem areas are still subject to atmospheric nitrogen deposition beyond their critical loads.
Næringsbalansen i landbruket har for mange EU-lands vedkommende blitt forbedret i løpet av de senere år, men mer enn 40 % av sensitive terrestriske økosystemområder og ferskvannsøkosystemområder er fortsatt utsatt for nedfall av nitrogen utover kritisk belastningsgrense.
Agricultural nitrogen loads are expected to remain high as nitrogen fertiliser use in the EU is projected to increase by around 4 % by 2020 (40).
Nitrogenbelastning fra landbruket forventes å forbli høyt i EU, ettersom bruk av nitrogengjødsel beregnes å øke med rundt 4 % innen 2020 (40).
Phosphorous in freshwater systems stems mainly from run-off from agriculture and discharges from municipal wastewater treatment plants.
Terrestriske økosystemer og ferskvannsøkosystemer belastes fortsatt, til tross for redusert forurensning
There has been a significant decline of phosphate concentrations in rivers and lakes, mainly due to progressive implementation of the Urban Wastewater Treatment Directive (41) since the early 1990s.
Bortsett fra de direkte virkningene av omlegging av dyrket mark og arealutnyttelse, forårsaker menneskelige aktiviteter som landbruk,
Current concentrations, however, often exceed the minimum level for eutrophication.
Fosfor i ferskvannssystemer stammer hovedsakelig fra avløp fra landbruket og utslipp fra kommunale kloakkrenseanlegg.
In some water bodies they are such that substantial improvements will be required to achieve good status under the Water Framework Directive (WFD).
Det har vært en betydelig nedgang i fosfatkonsentrasjoner i elver og innsjøer, hovedsakelig på grunn av den gradvise gjennomføring av EUs direktiv om rensing av avløpsvann fra byområder (41) siden
Exceedances of critical loads for eutrophication due to the deposition of nutrient nitrogen in 2000
Overskridelser av kritisk eutrofieringsbelastning grunnet nedfall av næringsnitrogen i 2010
Exceedance of nutrient critical loads, 2010
Overskridelse av kritisk næringsstoffbelastning, 2010
> 1 200 Outside datacoverage
> 1 200 Utenfor datadekning
The results were computed using the 2008 Critical Loads database hosted by the Coordination Centre for Effects (CE) and Clean Air for Europe j k scenarios (
Resultatene ble beregnet med bruk av databasen 2008 Critical Loads (2008 Kritisk belastning) som drives av Coordination Centre for Effects, CCE (Koordineringssenteret for virkninger) og programmet Ren luft i Europa (j) (k). Tyrkia er ikke inkludert i analysen på grunn
For Malta no data were available.
Malta var ingen data tilgjengelige.
Proportion of fish stocks within and outside safe biological limits
Andel av fiskebestander innenfor og utenfor sikre biologiske grenser tidlig på 1990-tallet.
Iceland and Faroes grounds
Island og Færøyene
Celtic Sea and W. Channel
Det keltiske hav og vestre del av Den engelske kanal
Atlantic waters around Iberian Peninsula
Atlanterhavet rundt den iberiske halvøy
Proportion of stocks within and outside safe biological limits, 2008
Andel av fiskebestander innenfor og utenfor sikre biologiske grenser, 2008
Commercialstocks within'safe' limits
), med opprinnelse fra landbruket, og NO fra
Number of overfishedstocks
Totalt antall vurderte fiskebestander
Biscay. In the Mediterranean Sea, the percentage of stocks outside safe biological limits is about 60 %, with four out of six areas exceeding
Natur o atur og biolo g biologisk m gisk man angfold gfo ld er prosentsatsen på fiskebestander utenfor sikre biologiske grenser på rundt 60 %, med fire av seks områder der prosentsatsen på
Overfishing not only reduces the total stock of commercial species, but affects the age and size distribution within fish populations, as well as the species composition of the marine ecosystem.
Overbeskatning fører ikke bare til reduksjon av totale bestander av kommersielle arter, men påvirker også alders- og størrelsesfordeling innen fiskebestander, så vel som artssammensetningen i det marine økosystem.
The average size of the fish caught has decreased, and there has also been a serious decrease in the numbers of large predatory fish species, which occupy the higher trophic levels (46).
Gjennomsnittsstørrelsen på fisk som fiskes har gått ned, og det har også vært en alvorlig nedgang i antallet store predatorbestander som er høyt oppe i næringskjeden (46).
The consequences of this for the marine ecosystem are still poorly understood, but could be substantial.
Konsekvensene av dette for det marine økosystem forstås fortsatt dårlig, men kan vise seg å bli betydelig.
While the Common Fisheries Policy (CFP) reform in 2002 stated conservation objectives, it is widely acknowledged that these have not been achieved.
Selv om EUs felles fiskeripolitikkreform (CFP-reformen) i 2002 erklærte bevaringsmål, er det viden kjent at disse ikke er nådd.
An EU Green Paper on reforming the CFP in 2009 called for a complete reform of the way fisheries are managed (47).
EU-grønnboken om å reformere EUs felles fiskeripolitikk i 2009 etterspurte en total reform av måten fiskeriene forvaltes på (47).
It acknowledges overfishing, fleet over-capacity, heavy subsidies, low economic resilience and a decline in the biomass of fish caught by European fishermen.
Den erkjenner overfiske, overkapasitet i fiskeflåten, tunge subsidier, liten økonomisk motstandsdyktighet og en nedgang i den biomasse av fisk som fiskes av europeiske fiskere.
This marks an important step towards implementation of an ecosystem-based approach that regulates human exploitation of marine resources from the much wider perspective of ecosystem services.
Dette markerer et viktig skritt mot implementeringen av en økosystembasert tilnærming som regulerer menneskelig utnyttelse av marine ressurser fra et mye videre økosystemtjenesterelatert perspektiv.
Maintaining biodiversity, also at global level, is crucial for people
Å opprettholde biologisk mangfold, også på globalt nivå, er avgjørende for mennesker
Biodiversity loss has ultimately far-reaching consequences for people through impacts on ecosystem services.
Tap av biologisk mangfold har til slutt omfattende konsekvenser for mennesker gjennom virkninger på økosystemtjenestene.
Large-scale cultivation and drainage of natural systems has increased carbon emissions to the air and at the same time reduced carbon and water retention capacity.
Storskalakultivering og -drenering av naturlige systemer har ført til økte karbonutslipp til lufta og samtidig redusert karbon- og vannretensjonskapasitet.
Increased run-off speed, combined with increased precipitation as a result of climate change, is a dangerous cocktail that more and more people have come to experience in the shape of serious flooding.
Økt avstrømmingshastighet kombinert med økt nedbør som resultat av klimaendringer, er en farlig cocktail som flere og flere mennesker har fått erfare i form av alvorlig flom.
Biodiversity affects wellbeing also through providing recreational opportunities and appealing landscapes, a relationship that is increasingly recognised in urban design and spatial planning.
Biologisk mangfold påvirker velferd også gjennom å påvirke fritidsmuligheter og tiltalende landskaper, et forhold som i stigende grad erkjennes i byplanlegging og annen arealplanlegging.
Less obvious perhaps, but equally important, is the relationship between the distribution patterns of species and habitats and vector-borne
Mindre opplagt kanskje, men like viktig, er forholdet mellom fordelingsmønstre til arter og habitater og vektorbårne sykdommer.
The overall environmental impact of Europe's resource use continues to grow
Den samlede påvirkningen av Europas ressursforbruk på miljøet blir stadig større
Europe relies heavily on natural resources (A) to fuel its economic development.
Europa er sterkt avhengig av naturressurser (A) for å drive sin økonomiske utvikling.
Past and current production and consumption patterns have underpinned substantial growth in wealth across Europe.
Tidligere og nåværende produksjons- og forbruksmønstre har skapt betydelig velstandsvekst over hele Europa.
However, concerns about the sustainability of these patterns are mounting, particularly regarding the implications related to resource use and over-use.
Imidlertid er bekymringer om disse mønstrenes bærekraft nå stigende, særlig når det gjelder konsekvensene relatert til ressursforbruk og -overforbruk.
The assessment of natural resources and waste in this chapter complements the assessment of biotic natural resources in the previous chapter by focusing on material, and often non-renewable, resources as well as water resources.
Vurderingen av naturressurser og avfall i dette kapitlet utfyller vurderingen av biotiske naturressurser i det foregående kapittel ved å fokusere på materielle, og ofte ikkefornybare, ressurser så vel som vannressurser.
A life-cycle perspective on natural resources addresses several environmental concerns related to production and consumption, and ties together the use of resources and the generation of waste.
Et livsløpsperspektiv på naturressurser tar opp flere miljørelaterte bekymringer når det gjelder produksjon og forbruk, og knytter bruken av ressurser til genereringen av avfall.
While both resource use and waste generation have distinct environmental impacts, the two issues share many of the same driving forces — largely related to how and where we produce and consume goods, and how we use natural capital to sustain economic development and consumption patterns.
Mens både ressursforbruk og avfallsgenerering har særskilte utslag på miljøet, deler de to sakene mange av de samme drivkreftene – for det meste relatert til hvordan og hvor vi produserer og forbruker varer, og hvordan vi bruker naturkapital for å opprettholde økonomisk utvikling og forbruksmønstre.
In Europe, resource use and waste generation continue to rise.
I Europa fortsetter ressursbruk og avfallsgenerering å vokse.
However, there are considerable national differences in per person resource use and waste generation, driven mainly by varying social and economic conditions as well as different levels of environmental awareness.
Det er imidlertid betydelige nasjonale forskjeller i ressursbruk og avfallsgenerering per person, forårsaket hovedsakelig av forskjellige sosiale og økonomiske forhold så vel som varierende grad av miljøbevissthet.
While resource extraction within Europe has been stable over the past decade, dependence on imports is increasing (1).
Mens utvinning av ressurser i Europa har vært stabil i løpet av det siste tiåret, øker avhengigheten av import (1).
Environmental problems associated with the extraction and processing of many materials and natural resources are shifting from Europe to the respective exporting countries.
Miljøproblemer knyttet til utvinning og raffinering av mange materialer og naturressurser er i ferd med å forflyttes fra Europa til de respektive eksporterende land.
Consequently, the impacts of consumption and resource use from Europe on the global environment are increasing.
Følgelig øker virkningene av forbruk og ressursutnyttelse i Europa på det globale miljø.
As resource use in Europe exceeds local availability, Europe's dependence on and competition for resources from elsewhere in the world raises questions about security in
Ettersom ressursforbruk i Europa overskrider lokal tilgjengelighet, gir Europas avhengighet av og konkurranse om ressurser andre steder i verden grunn til å stille spørsmål ved sikkerheten av Europas ressursforsyning på lang sikt.
Life-cycle chain: extraction — production — consumption — waste s s s
Livsløpskjede: utvinning – produksjon – forbruk – avfall materialer og energi fra avfall, redusere utslipp og gjenbruke arealer som alt er utviklet.
Production cy
Produksjon
Emissions
Utslipp v
Emissions c o e v
Utslipp n t v e j i n
Source: EEA, ETC Sustainable Consumption and Production.
I tillegg er vann som en fornybar naturressurs dekket av EUs rammedirektiv for vann (6) som tar sikte på å sikre forsyninger av overflatevann og grunnvann av god kvalitet i en grad som er tilstrekkelig for bærekraftig, balansert og fordelingsmessig rettferdig bruk av vann.
the supply of resources for Europe in the long term, and carries a potential for future conflicts (2
Bredere vurderinger av vannmangel i sammenheng med bærekraftig forbruk og produksjon samt klimaendringer, så vel som styrket forvaltning av etterspørsel, krever en bedre informasjonsbase og videre politisk utvikling.
Europe's ambition is to decouple economic growth from environmental degradation
Det europeiske miljøbyrå, EEA, De europeiske emnesentra ETC, Bærekraftig forbruk og produksjon.
Waste management has been a focus of EU environmental policies since the 1970s.
Avfallshåndtering skifter fra deponering til gjenvinning og forebygging
More recently, life-cycle thinking has been introduced as a guiding principle of resource management.
Europas ambisjon er å frakople økonomisk vekst fra nedbryting av miljøet
The European environment _BAR_ State and outlook 2010
Ethvert samfunn som har opplevd rask vekst i næring og forbruk står overfor problemer med bærekraftig avfallshåndtering, og for Europa fortsetter denne problematikken å være kilde til betydelig bekymring.
Natural re l resource sources and s and wa waste s te different phases of the life cycle and from one country to another — using market-based instruments where possible.
Avfallshåndtering har vært i fokus av EUs miljøpolitikk siden 1970-årene.
Life-cycle thinking affects not only environmental, but also most sectoral policies — by making use of materials and energy from waste, decreasing emissions, and reusing already developed land.
Disse miljøpolitiske retningslinjene, som i stigende grad krever reduksjon, gjenbruk og gjenvinning av avfall, bidrar til å ”slutte den sirkel” som materielt forbruk utgjør gjennom hele økonomien, ved å tilføre materialer gjenvunnet av avfall til produksjon.
The EU brings together waste and resource use policies through the
EU har satset på å redusere avfallsmengden som genereres, men lykkes så langt ikke.
Thematic Strategy on the prevention and recycling of waste (3) and the Thematic Strategy on the sustainable use of natural resources (4).
I 2006 produserte de 27 EU-landene cirka 3 milliarder tonn avfall – et gjennomsnitt på 6 tonn per person.
Furthermore, the EU has set itself a strategic goal of moving towards more sustainable patterns of consumption and production, with a view to decoupling resource use and waste generation from the associated negative environmental impacts and becoming the world's most resource-efficient economy (6th EAP) (5).
Det er betydelige forskjeller i avfallsmengden landene imellom, opp til en faktor på 39 mellom medlemslandene i EU, for en stor del på grunn av forskjellige næringsrelaterte og sosioøkonomiske strukturer.
In addition, water as a renewable natural resource is covered by the Water Framework Directive (6) which aims to ensure the provision of sufficient supply of good quality surface water and groundwater as needed for sustainable, balanced and equitable water use.
I det siste er livsløpstankegangen blitt introdusert som veiledende prinsipp for ressurshåndtering.
In addition, broader considerations of water scarcity in the context of sustainable consumption and production and climate change, as well as strengthening demand management require a better information base and further policy development.
Miljøvirkninger vurderes for hele livsløpet til produkter og tjenester for å unngå eller minimalisere forflytninger av miljøbelastningen mellom forskjellige faser i livsløpet og fra ett land til et annet – med hjelp av markedsbaserte midler der mulig.
Waste management continues to shift from disposal to recycling and prevention
Videre varierer kommunal avfallsgenerering per person med en faktor på 2,6 mellom landene, og utgjør 524 kg per person i snitt i 2008 i de
Trends in the use of material resources in EU-15 and EU-12 and municipal waste generation in EUcompared with GDP and population
Trender i bruk av materielle ressurser i EU-15 landene og i EU-12 landene, og offentlig avfallsgenerering i de 27 EU-landene, samenlignet med brutto innenlandsk nasjonalprodukt og befolkning
Domestic material consumption (DMC) is an aggregate of materials (excluding water and air) which are actualy consumed by a national economy: used domestic extraction and physical imports (mass weight of imported goods) minus exports (mass weight of exported goods).
) er en samlet sum a v materialer (ikke inkludert vann og luft) som faktisk forbrukes av en nasjonaløkonomi: brukt innenlandsk uttak og fysisk import (vekt i masse
; Eurostat (domestic material consumption indicator )
, Eurostat (indikator for materielt forbruk i EU), Det europeiske miljøbyrå, EEA (offentlig
; EEA (municipal waste generation, CSI 16
Det er blitt anslått at omtrent 0,75 % av brutto a vfallsproduksjon, CSI 16
Percentage of municipal waste landfilled in EEA countries, 2003 and 2008; and development of municipal waste management in EU-27, 1995 to 2008
Prosent av komunalt avfall som deponeres på fyllplasser i medlemslandene i Det europeiske miljøbyrået i hhv. 2003 og 2008, og utviklingen av komunal avfallshåndtering i de 27 EU-landene fra 1995 til 2008
Municipal waste landfilled in EEA countries
Kommunalt avfall som deponeres på fyllplasser i medlemslandene i Det europeiske miljøbyrået
Development of municipal waste management in EU-27
Utvikling av kommunal avfallshåndtering i de 27 EU-landene
Landfilled Composted
Resirkulert
Source: EEA, based on Eurostat.
Det europeiske miljøbyrå, EEA, basert på Eurostat.
Resource use per person, by country, 2000 and 2007
Ressursbruk per person, per land, 2000 og 2007
EU-27 average
EU-27 gjennomsnittlig
Turkey (*)Switzerland
Turkey (*)Switzerland søppelfyllinger.
Domestic material consumption (DMC) is an aggregate of materials (excluding water and air) which are actualy consumed by a national economy.
Innenlandsk materielt forbruk (DMC) er en totalsum av materialer (ikke inkludert vann og luft) som faktisk forbrukes av en nasjonaløkonomi.
It includes used domestic extraction and physical imports (mass weight of imported goods) minus exports (mass weight of exported goods).
Avfallsgjenvinning (og avfallsforebygging) er nært forbundet med bruk av materialer.
This continues to have considerable environmental and economic consequences.
Dette medfører betydelige miljømessige og økonomiske konsekvenser.
Of 8.2 billion tonnes of materials used in the EU-27 in 2007, minerals and including metals accounted for more than half, and fossil fuels and biomass for about a quarter each.
Av 8,2 milliarder tonn med materialer brukt i de 27 EU-landene i 2007, sto mineraler, inkludert metaller, for mer enn halvparten, og fossile brensler og biomasse sto for omtrent en fjerdedel hver.
The resource use category which increased most between 1992 and 2005 was that of minerals for construction and industrial use.
Den kategorien av ressursbruk som økte mest mellom 1992 og 2005 var bruk av mineraler til bygg og anlegg og til industrielt bruk.
Differences between individual countries are significant: the use of resources per person varies by a factor of almost ten between the highest and the lowest numbers.
Forskjellene landene imellom er betydelig: bruken av ressurser per person varierer med en faktor på nærmere 10 mellom de høyeste og de laveste tall.
Factors that determine resource use per person include climate, population density, infrastructure, availability of resources, level of economic development, and the structure of the economy.
Faktorer som bestemmer ressursbruken per person inkluderer klima, befolkningstetthet, infrastruktur, tilgjengelighet på ressurser, økonomisk utviklingsnivå og landets økonomiske struktur.
Although the level of extraction of resources within Europe has remained stable, and in some cases has even decreased — some unmanaged burdens from past extraction persist related to mining closures.
Selv om nivået på uttak av ressurser innen Europa har forblitt stabilt, og i noen tilfeller til og med har minsket, vedvarer noen uhåndterlige byrder fra fortidige uttak, relatert til nedleggelse av gruver.
As Europe uses up reserves that are easy to access, it will have to rely more on less concentrated ores, less accessible resources and fossil fuels with lower energy content, which are expected to cause higher environmental impacts per unit of material or energy produced.
Etter hvert som Europa bruker opp reserver som er lett tilgjengelige, vil det bli mer avhengig av mindre konsentrerte malmleier, vanskeligere tilgjengelige ressurser og fossile brensler med lavt energiinnhold, som forventes å forårsake større utslag på miljøet per materialenhet eller per produsert energienhet.
The high use of resources to fuel economic growth increases the problems of ensuring supplies and sustainable yields, and managing the environmental impacts in relation to ecosystems' absorption capacities.
Den høye graden av ressursbruk for å drive fram økonomisk vekst forsterker problemene med å sikre forsyninger og bærekraftig ytelse, samt å håndtere miljøbelastningen i forhold til økosystemenes absorpsjonsevner.
A challenge for both policy and science is how best to measure environmental impacts that result from resource use; several current initiatives aim to better quantify the environmental impacts of resource use.
Å finne ut av hvordan man best måler miljøpåvirkninger som er resultat av ressursbruk, er en utfordring for både politikk og vitenskap; flere aktuelle initiativer tar sikte på å bedre kvantifisere, eller bestemme mengden av, ressursbrukens virkninger på miljøet.
Reducing resource use in Europe also reduces environmental impacts globally
Å redusere ressursbruk i Europa reduserer miljøbelastninger også globalt
European economies are creating more and more wealth from the resources that we use.
Europeiske økonomier skaper mer og mer velstand fra ressursene vi bruker.
Resource efficiency in Europe has improved over the past two decades through the use of more eco-efficient technologies, the transition to service-based economies and an increased share of imports in EU economies.
Ressurseffektivitet i Europa er blitt forbedret i løpet av de siste to tiår gjennom bruk av mer miljøeffektiv teknologi, overgangen til tjenestebaserte økonomier og en økt andel av import til EU-økonomiene.
However, differences in resource efficiency across Europe are substantial, with a factor of almost ten between the most and least resource-efficient EU economies.
Forskjellene i ressurseffektivitet i de europeiske land er imidlertid betydelig, med en faktor på nesten 10 mellom de mest og minst ressurseffektive EU-økonomier.
Factors that affect resource efficiency include the technological level of production and consumption; the share of services versus heavy industry; regulatory and tax systems; and the share of imports in total resource use.
Faktorer som påvirker ressurseffektivitet inkluderer det teknologiske nivå på produksjon og forbruk; andel tjenester versus tungindustri; regulerings- og skattesystemer; og andel import av totalt ressursbruk.
Growth in the productivity of labour, energy and materials, EU-15 and EU-12
Vekst i produktivitet for arbeid, energi og materialer, EU-15 landene og EU-12 landene
; Eurostat; Wuppertal Institute for Climate,
The Conference Board (Samarbeidsstyret) (a), Groningen Growth and Development Centre (Groningen senter for vekst og utvikling) (BNP og arbeidstidsdata); Eurostat, Wuppertal Institute for Climate, Environment and Energy (Wuppertal institutt for klima, miljø og energi) (data om materialer); Det internasjonale energibyrået (energidata).
Environment and Energy (material data); International Energy Agency (energy data).
Menneskers etterspørsel etter vann er i direkte konkurranse med vannbehovet for å opprettholde økologiske funksjoner.
Water exploitation index (WEI) — in late 1980s/early 190s (WEI-90) compared to latest years available (197 to 2005) (F)
Vannutnyttelsesindeks (Water Exploitation Index – WEI); på sent 1980-tall/tidlig 190-tall (WEI-90) samenlignet med de seneste tilgjengelige årsdata (197 til 2005) (F)