natgillin/translations-raw huggingface dataset:
To plan, prepare, contribute to and deliver regional assessments in support of various policies and political processes in line with EEA's long-term Strategy for integrated assessments and 5-year reporting.
Planlegge, utarbeide, bidra til og produsere regionale vurderinger til støtte for ulike politikker og politiske prosesser i tråd med EEAs langsiktige strategi for integrerte vurderinger og 5-årsrapporten.
• providing links and easy access to SEIS, Reportnet and the various tools for undertaking integrated assessments to enable others in the wider community make best use of these developments;
• lage lenker og sikre enkel tilgang til SEIS, Reportnet og de ulike verktøyene for å gjennomføre integrerte vurderinger slik at andre i samfunnet får best mulig utbytte av dette arbeidet,
• cooperating with Mediterranean Action Programme, Eurostat and other partners to organise a regular reporting process under Horizon 2020, publishing five-yearly and biennial reports on the Mediterranean environment;
• samarbeide med Handlingsplan for Middelhavet, Eurostat og andre partnere om å organisere en regelmessig rapporteringsprosess under Horizon 2020, utgi rapporter hvert femte og andre år om miljøet i Middelhavsområdet,
• planning and preparing the fifth pan-European assessment report;
• planlegge og utarbeide den femte felleseuropeiske vurderingsrapporten,
Common geographical and environmental patterns characterise specific areas in Europe, such as coastal regions or mountain ranges.
Ulike områder i Europa, som kystområder og fjellkjeder, har felles geografiske og miljømessige mønstre.
They correspond on the one hand to the reality of Europe's landscape diversity and, on the other, to some form of targeted processes and policies or more generally territorial cohesion.
De gjenspeiler Europas landskapsmangfold og er gjenstand for en form for målrettede prosesser og strategier med sikte på territoriell utjevning.
Analysing the environmental status of these diverse areas, such as coastal, urban, rural, mountain, is thus rooted in the particular socio-economic characteristics of the different areas and current and historical land use patterns.
Analyser av miljøstatusen i disse mangeartede områdene, enten de er kystområder, byområder, distriktsområder eller fjellområder, vil dermed være rotfestet i de spesifikke samfunnsøkonomiske kjennetegnene for de ulike områdene og i dagens og historiske arealbruksmønstre.
This has important consequences as many policies and decision-making scenarios need to consider a wide range of interactions; for example urban sprawl into rural areas; the impact of urbanisation in coastal areas on ecosystems services; the role of mountain agriculture in maintaining high-value nature farmland.
Dette får viktige konsekvenser ettersom politikken og beslutningene på mange områder må ta hensyn til samspillet med en lang rekke faktorer, for eksempel byspredningen til landdistrikter, konsekvensene urbaniseringen av kystområder har for økosystemtjenester, eller fjellandbrukets rolle i bevaringen av jordbruksland med høy naturverdi.
The EEA is involved in the production of a number of regional assessments and State of Environment reporting processes.
EEA deltar i utarbeidelsen av en rekke regionale vurderinger og miljøstatusrapporter.
• participating in the UNGA assessment of assessments for the marine environment, UNEP-GEO, other UNEP DEWA activities and other UN assessments via expert groups and chairmanship of panels;
• delta i UNGAs vurdering av rapporter om det marine miljø, UNEP-GEO, andre UNEP DEWA-aktiviteter og andre av FNs vurderinger gjennom ekspertgrupper og ledelse av paneler,
• identifying the needs for and providing specific tailor-made assessments on the state of the Arctic environment;
• identifisere behovene for og produsere spesifikke skreddersydde vurderinger av miljøstatus i Arktis,
Examples include work under the European Neighbourhood Policy and Central Asia Strategy; the coordination and production of a scorecard in the context of the Mediterranean Horizon 2020 process, to measure progress on the basis of an agreed set of indicators; the UNGA global assessment of assessments to develop a regular process for assessing the marine environment and assessments for the Arctic and key ecosystems such as wetlands and alpine areas.
• identifisere behovene for og utarbeide relevante vurderinger til støtte for utjevningspolitikk, romlig planlegging og områder definert etter økologisk slektskap (for eksempel kystområder, innlandssjøer, by-, distrikts- og fjellområder), og
• identifying the needs for and developing relevant assessments to support Cohesion policies, spatial planning and areas defined by their ecological relatedness (e.g. coasts, inland seas, urban, rural and mountain areas); and
Av eksempler kan nevnes arbeid i forbindelse med den europeiske naboskapspolitikken og Sentralasiastrategien, samordning og utarbeidelse av en måltavle for Mediterranean Horizon 2020-prosessen, som skal måle framgang på grunnlag av et omforent indikatorsett, UNGAs globale vurdering av rapporter (Global assessment of assessments) med sikte på å utvikle en regelmessig prosess for vurdering av det marine miljø og vurderinger for Arktis og sentrale økosystemer som våtmarksområder og høyfjellsområder.
• improving communication and dissemination on the importance and basis of integrated assessment via multi-media, user-friendly, multilingual information.
• forbedre formidlingen og spredningen av budskapet om viktigheten av og grunnlaget for integrerte vurderinger gjennom multimediebasert, brukervennlig og flerspråklig informasjon.
To promote better and more widely accepted understanding of the implications of systems science, multi-causality, uncertainty and the sources of knowledge in order to support timely, participatory, robust and adaptive decision-making.
Fremme en bedre og mer allment akseptert forståelse av implikasjonene ved systemvitenskap, multikausalitet, usikkerhet og kunnskapskildene for å støtte opp under en rettidig, deltakende, solid og adaptiv beslutningsprosess.
2) in order to provide a greater knowledge-base from which to identify and implement future policy actions that are timely, robust and adaptive;
2) for å skape en større kunnskapsbase som kan benyttes til å identifisere og gjennomføre framtidige politiske tiltak som er rettidige, solide og adaptive,
• promoting long-term monitoring of surprise-sensitive parameters so as to better anticipate perturbations in biological and health systems;
• fremme langsiktig overvåking av ”surprise-sensitive” parametere for bedre å kunne forutse forstyrrelser i biologiske systemer og helsesystemer,
• exploring diverse methods for achieving effective public participation in identifying and managing emerging ecological and health issues;
• utforske ulike metoder for å oppnå effektiv involvering av lekfolk når det gjelder å identifisere og håndtere nye miljø- og helseproblemer,
• developing and using decision support tools in key areas, such as climate change, adaptation, ecosystem valuation and vulnerability assessments;
• analysere og bistå i harmoniseringen av åpnere metoder for evaluering av vitenskapelig og annen form for kunnskap, som tradisjonell kunnskap, og støtte en bredere anvendelse av føre-var-prinsippet,
There is growing scientific awareness that environmental, ecological and health issues are more complex, multi-causal and inter-connected than previously understood.
Det er stadig større vitenskapelig erkjennelse av at miljømessige, økologiske og helsemessige spørsmål er mer sammensatte, multikausale og gjensidig forbundet enn tidligere antatt.
Systems science, non–linear dynamics and threshold phenomena are characteristics of most environmental and health issues, such as: climate change; the four priority diseases and disorders of the EU Action Plan on Environment and Health; ecosystems health; and biodiversity loss.
Systemvitenskap, ikke-lineær dynamikk og terskelfenomener kjennetegner de fleste miljø- og helseproblemer, som klimaendringene, de fire sykdommene og lidelsene som er prioritert i EUs handlingsplan for miljø og helse, økosystemhelse og tap av biologisk mangfold.
Timely responses by governments, and increasingly by civil society, to perturbations in such complex ecological and biological systems involve taking action on lower strengths and sometimes different types of evidence, (e.g. indigenous knowledge, relevant knowledge rather than precise data), if the precautionary prevention of harm is to be achieved.
Rettidig innsats fra myndighetene, og i stadig større grad fra sivilsamfunnet, mot forstyrrelser i slike komplekse økologiske og biologiske systemer krever at det iverksettes tiltak på grunnlag av svakere indikasjoner og noen ganger andre typer bevis (for eksempel tradisjonell kunnskap hos urbefolkningen eller relevant kunnskap snarere enn nøyaktige data), hvis forebygging av skade skal oppnås.
Such decisions need to be taken in light of a broader knowledge base, in part derived from public participation, supported by increased awareness of the effectiveness and consequences of previous actions, or inactions, on emerging issues and early warnings.
Slike beslutninger må tas på bakgrunn av et bredere kunnskapsgrunnlag, delvis avledet av innspill fra lekfolk, understøttet av økt bevissthet om effekten og konsekvensene av tidligere tiltak, eventuelt mangel på tiltak, mot framvoksende problemer og tidlige varsler.
• analysing and helping to harmonise more transparent approaches to the evaluation of scientific and other forms of knowledge, such as indigenous knowledge, and to support the wider use of the precautionary principle;
• forbedre og forenkle terminologien som brukes til å definere årsaks- og virkningsforhold og usikkerhetsmomenter i økologiske og biologiske systemer ved å bidra til at slik terminologi tas i bruk på bred front,
Public and stakeholder participation is also increasingly recognised as a component of effective decision-making on issues that arise from complex systems such as: river basin management; strategic impact assessment; climate change adaptation; land management; nature protection; spatial planning: strategic futures development; the demand-side management of transport, water, energy and resource use; and the lay monitoring of environmental change.
• sammen med våre partnere vurdere hvilke typer lovgivning som best vil ta hensyn til miljøets behov, og
• improving and simplifying the terminology used to characterise cause-effect relationships and uncertainties in ecological and biological systems, by fostering the widespread adoption of such terminology;
Involvering av lekfolk og aktører/interessenter blir også stadig mer anerkjent som et element i en effektiv beslutningsprosess i saker som er relatert til komplekse systemer, som nedbørfeltforvaltning, strategiske konsekvensanalyser, klimatilpasning, arealforvaltning, naturvern, romlig planlegging, strategisk utvikling, etterspørselsstyring innen transport, vann, energi og ressursbruk og lekfolks overvåking av miljøendringer.
• developing with partners a better understanding of the types of jurisprudence that will properly reflect the needs of the environment; and
• øke bevisstheten om disse sakene gjennom workshops med et bredt spekter av aktører/interessenter.
• improving awareness of these issues via workshops with a broad range of stakeholders.
• utvikle retrospektive analyser av tidligere miljøbeslutninger (som ”Late lessons from
To support and deliver integrated economic analysis including modelling across themes (biodiversity, climate change, marine, spatial planning, environment and health) and driving forces (agriculture, transport, (bio)energy) with the focus on cost of policy inaction, cost of measures, benefits of improved environmental quality and ecosystems services, and the role and impact of market-based instruments and environmental tax reform.
Støtte og levere integrerte økonomiske analyser, herunder modeller på tvers av temaer (biologisk mangfold, klimaendringer, marint miljø, romlig planlegging, miljø og helse) og drivkrefter (landbruk, transport, (bio)energi), med fokus på kostnadene ved manglende politisk handling, kostnadene ved tiltak, fordelene ved å forbedre miljøkvaliteten og økosystemtjenestene, samt rollen til og effektene av markedsbaserte virkemidler og grønne skattereformer.
Central to these activities will be the maintenance of data repositories.
Sentralt i disse tiltakene står vedlikehold av dataarkiv.
• further developing data gathering and assessments of the economic consequences of action and of lack of action;
• videreutvikle datainnsamlingen og vurderingene av økonomiske konsekvenser av tiltak og mangel på tiltak,
• developing integrated analysis of economic drivers and environmental problems and policy tools;
• utvikle en integrert analyse av økonomiske drivkrefter og miljøproblemer og politiske verktøy,
• building inventories and assessments of the role of market-based solutions and environmental tax reforms;
• bygge opp registre over og vurderinger av den rolle markedsbaserte løsninger og grønn skattereform spiller,
There is an increasing focus on economic damage and welfare loss in the case of inadequate action or inaction.
Det settes stadig større fokus på økonomisk tap og tap av velferd som skyldes utilstrekkelige eller manglende tiltak.
At the same time policies and measures must induce effective and least-cost solutions.
Samtidig må politikken og tiltakene innebære løsninger som er effektive og ikke for kostnadskrevende.
The economic component of environmental analysis and evaluations is getting stronger as reflected in the further development of methods such as ex-ante-type cost of policy inaction, impact assessments and integrated analysis, and ex-post evaluations.
Den økonomiske delen av miljøanalyser og vurderinger blir stadig viktigere, noe som framgår av utviklingen av for eksempel ex ante-vurderinger av kostnadene ved manglende politisk handling, konsekvensanalyser og integrerte analyser, og ex post-evalueringer.
Market-based instruments are increasingly recognised as potentially cost-saving tools, and environmental tax reform aims to reconcile environmental, fiscal and social objectives.
Markedsbaserte virkemidler blir stadig mer anerkjent som potensielt kostnadsbesparende verktøy, og grønn skattereform har både miljømessige, skattemessige og samfunnsmessige målsettinger.
• making cost of inaction related valuations of market and non-market damage to ecosystem services and human welfare as input into European eco-assessment programmes;
• utarbeide vurderinger av prisen for ikke å handle med hensyn til markeds- og ikke-markedsrelaterte skader på økosystemtjenester og menneskers velferd, til bruk som inndata i europeiske miljøvurderingsprogrammer,
• performing integrated analyses of environmental consequences and resources efficiency of main driving forces and of solutions with focus on market-based approaches, such as carbon markets and environmental taxation;
• utføre integrerte analyser av miljøkonsekvenser og ressurseffektiviteten ved viktige drivkrefter og av løsninger med fokus på markedsbaserte tilnærminger, som karbonmarkeder og miljøavgifter,
• carrying out an analysis of environmental tax reform as a response to long-term sustainable reconciliation of environmental, economic/fiscal and social objectives; and
• utføre en analyse av grønn skattereform som respons på behovet for en langsiktig bærekraftig løsning som forener miljømessige, økonomiske/skattemessige og samfunnsmessige målsettinger, og
• further developing methodologies, including benefit transfer, for scaling up of non-market valuation case study results, and valuation in land and ecosystem accounting.
• videreutvikle metoder, herunder nytteoverføring, for å oppskalere resultatene fra casestudier av ikke-markedsrelaterte verdivurderinger, og verdifastsettelsen i areal- og økosystemregnskap.
To help expand strategic decision-making among EEA's major clients and partners by further developing scenario-based assessments in specific areas, such as the forward looking component of major EEA assessments, promoting capacity building actions and by making better use of existing processes, information and methods to provide user-tailored options for the future.
Bidra til å styrke evnen til å treffe strategiske beslutninger hos EEAs viktigste kunder og partnere ved å videreutvikle scenariobaserte vurderinger på visse områder, som den framtidsrettede delen av viktige EEA-rapporter, fremme kapasitetsbyggende tiltak og ved å gjøre bedre nytte av eksisterende prosesser, informasjon og metoder, tilby framtidige brukere skreddersydde alternativer.
The importance of future studies and especially scenarios in decision-making, are becoming increasingly recognised as the complexity, increased risk and uncertainty of environmental problems are themselves becoming increasingly apparent.
Etter som kompleksiteten, den økte risikoen og usikkerheten ved miljøproblemene kommer stadig tydeligere fram, blir framtidsstudier og særlig scenarier stadig mer anerkjent som viktige verktøy i beslutningsprosessen.
• fostering the use of scenarios and nowcasting techniques in strategic decision-making by developing guidelines, best-practice and web-based training tools;
• fortsette å støtte pågående vurderingsprosesser i EEA og særlig framtidsanalysen i forbindelse med SOER 2010 og vurderingen av europeiske økosystemer (Eureca 2012),
• initiating new forward looking/scenario assessments in specific areas, regions and topics;
• fremme bruken av scenarier og “now-casting”-teknikker i strategiske beslutningsprosesser ved å utarbeide retningslinjer, beste praksiser og nettbaserte opplæringsverktøy,
In its first years of operation the EEA concentrated its effort in this area on integrating the forward look into its main assessments covering the EU (SOER) and looking into the implementation of Community environmental policy through distance-to-target analysis.
De første årene konsentrerte EEA sin innsats på dette området om å integrere framtidsperspektivet i sine viktigste miljøtilstandsrapporter for EU (SOER) og se på gjennomføringen av Fellesskapets miljøpolitikk gjennom en analyse av avstand til målet.
Following the analysis presented in the 1999 five-year state and outlook report, and the amended Regulation, the EEA was requested to integrate a forward-looking component into its assessments.
I kjølvannet av analysen som ble presentert i femårsrapporten om tilstanden og utsiktene for Europas miljø i 1999 og endringen av grunnforordningen, ble EEA bedt om å integrere en framtidsrettet del i sine vurderinger.
• further exploring the current use impacts and effectiveness of scenarios in strategic environmental decision-making;
• iverksette nye framtidsrettede og scenariobaserte vurderinger for bestemte områder, regioner og emner,
• further developing information systems via SEIS for forward looking information and developing better tailored tools to manage forward-looking information; and
• videre utforske konsekvenser og effekt av dagens bruk av scenarier i den strategiske beslutningsprosessen i miljøspørsmål,
• strengthening cooperation with countries and other major players in the field (i.e. DG ENV, JRC, Eurostat) with the aim to form strategic partnerships with relevant knowledge centres and research programmes in order to promote capacity building, improve methodological approaches and extend them to business and NGOs when relevant.
• videreutvikle informasjonssystemene gjennom SEIS for framtidsrettet informasjon og utvikle verktøy som er bedre egnet til å administrere framtidsrettet informasjon, og
Consequently, the EEA work was expanded beyond the SOER reports, into thematic areas and beyond existing legislation and the borders of the Europe.
EEAs oppgaver ble dermed utvidet fra SOER-rapportene til tematiske områder og ut over gjeldende lovgivning og Europas grenser.
During the last strategy period, the main bulk of work consisted of the wide assessment processes involved in the 2005 five-year state and outlook report and for the 2007 'Environment for Europe' Belgrade Conference.
I løpet av den siste strategiperioden besto hoveddelen av arbeidet i en bred vurderingsprosess i forbindelse med femårsrapporten om tilstand og utsikter som kom ut i 2005, og ”Miljøvern for Europa”— konferansen i Beograd i 2007.
In addition, contributions were made to the UNEP Global Environmental Outlook process.
• styrke samarbeidet med land og andre større aktører på området (dvs.
Furthermore, through the highly acclaimed scenarios work PRELUDE, the potential of scenarios for framing issues in the early stages of the policy cycle, and a way of inducing strategic thinking in policy-making has been widely demonstrated.
DG ENV, JRC, Eurostat) med sikte på å danne strategiske partnerskap med relevante kunnskapssentre og forskningsprogrammer for å fremme kapasitetsbygging, bedre de metodologiske tilnærmingene og utvide dem til næringsliv og frivillige organisasjoner der det er relevant.
Information services and communications
Informasjonstjenester og kommunikasjon
Over the course of the Strategy, the EEA aims to ensure its website becomes a world-recognised portal for providing timely and relevant environmental information on the state and outlook of Europe's environment.
I løpet av strategiperioden tar EEA sikte på å gjøre byråets nettsted til en anerkjent global portal til aktuell og relevant miljønformasjon om tilstanden og utsiktene for Europas miljø.
The aim is to provide products and services with a high readability, usability and message consistency for the EEA's multilingual user community.
Målet er å levere produkter og tjenester som er lettleste, brukervennlige og enhetlige i sitt budskap til EEAs flerspråklige brukerskare.
The demand for easy to understand, up-to-date information has grown significantly even during the course of the 2004–2008 strategy.
Etterspørselen etter lettfattelig og oppdatert informasjon har økt kraftig bare i løpet av strategiperioden 2004–2008.
This demand comes from both political decision-makers and from European citizens, who increasingly wish to see full transparency with respect to information provided by public bodies.
Etterspørselen kommer fra både politiske beslutningstakere og Europas borgere, som i stadig økende grad ønsker fullt innsyn når det gjelder informasjon fra offentlige organer.
Alongside this development, the rapid evolution in new information technologies provides us with tools to communicate more effectively.
I tillegg til dette har den raske utviklingen av nye informasjonsteknologier gitt oss verktøy for mer effektiv kommunikasjon.
The website will evolve from one that stores documents into an interactive site and portal that supports two-way communications and can be effective in helping to improve the quality and spread of environmental education.
Nettstedet skal utvikles fra å være et sted for lagring av dokumenter til et interaktivt nettsted og en portal som understøtter toveiskommunikasjon, og som bidrar effektivt til å forbedre kvaliteten på og spredningen av miljøutdanning.
We will continue to focus on writing regular news items for the web and making the best possible use of multimedia techniques to maximise outreach and impact of EEA messages.
I løpet av de kommende fem årene vil EEA søke å gi Europas beslutningstakere og borgere den uavhengige informasjonen de trenger for å foreta informerte valg om miljøet og skape bevissthet om miljøet ved å formidle vårt budskap på en åpen og forståelig måte til et bredest mulig publikum.
Over the next five years the EEA will seek to provide Europe's decision-makers and citizens with the independent information they need to make informed choices about the environment and raise awareness about the environment by communicating our messages in a transparent, understandable way to as broad an audience as possible.
Vi vil fortsette å legge vekt på å skrive regelmessige nyhetsartikler for nettet og gjøre best mulig bruk av multimedieteknologien slik at EEAs budskap når flest mulig mest mulig effektivt.
Work in this strategic area will be under two themes:
På dette strategiområdet vil arbeidet være delt inn i to temaer:
•Shared Environmental Information System•Communications
• Det felles miljøinformasjonssystemet SEIS• Kommunikasjon