natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In Europe, cocaine use is at historically high levels, and studies suggest that it is a common pattern for increases in problems relating to a drug to lag some years behind increases in prevalence.
Det brukes mer kokain i Europa enn noen gang, og studier tilsier at det er helt vanlig at økningen i problemene forbundet med et stoff kommer med noen års forsinkelse i forhold til økningen i utbredelse.
This is because it takes time for intensive and regular patterns of drug use to develop and for problems to become visible.
Dette er fordi det tar tid før intensive og regelmessige bruksmønstre utvikler seg og problemene blir synlige.
This may be beginning to happen in those European countries where cocaine use is now well established.
Det er dette som kan begynne å skje i de landene i Europa hvor kokainbruken nå er etablert.
In both the Netherlands and Spain, at least one in four treatment demands is now reported to be cocaine related, and overall in Europe new treatment demands for cocaine roughly doubled between 1999 and 2004.
Både Nederland og Spania rapporterer nå at minst en av fire søknader om narkotikabehandling er kokainrelatert, og generelt hadde vi en fordobling i antallet nye søknader om behandling for kokainbruk i Europa fra 1999 til 2004.
Although the use of crack cocaine remains very limited in Europe, reports of problems from some cities suggest that the situation may be deteriorating.
Selv om bruken av crack er svært begrenset i Europa, kan rapporter fra en del byer tyde på at situasjonen er i ferd med å forverres.
Use in the past 30 days: less than 1 million
Bruk siste 30 dager: under 1 million Variasjoner mellom landene mht. bruk siste år:Variasjoner fra 0,0 % til 1,4 %Typisk variasjon i området 0,2–1,1 % (16 land)
Problem opioid use: between 1 and 8 cases per 1 000 adult population (aged 15–64)
Problematisk bruk av opioider: mellom 1 og 8 tilfeller pr. 1 000 voksne (i alderen 15–64)
Almost 7 000 acute drug deaths, with opioids being found in around 70 % of them (2003 data)
Nesten 7000 akutte narkotikarelaterte dødsfall – opioider påvist i ca. 70 % av tilfellene (2003-data)
More than half a million opioid users received substitution treatment in 2003
Mer enn en halv million opioidbrukere fi kk substitusjonsbehandling i 2003
Cocaine is often found in the toxicological analysis of deaths attributed to opioid drugs, and in a number of countries concurrent cocaine use has become a recognised problem for those treating heroin problems.
Kokain blir ofte påvist i toksikologiske analyser i forbindelse med dødsfall som tilskrives opioider, og i en rekke land har samtidig bruk av kokain hos heroinbrukere blitt et problem som behandlingsapparatet må forholde seg til.
Although data are limited, in the 2005 national reports over 400 deaths were identified as being causally related to cocaine use, and cocaine-related deaths appeared to be increasing in all highprevalence countries.
Selv om datatilfanget er begrenset, framgår det av de nasjonale rapportene for 2005 at over 400 dødsfall skyldtes kokainbruk, og antallet kokainrelaterte dødsfall synes å ha økt i alle høyprevalensland.
This figure is almost certainly an underestimate and the impact of cocaine use as a contributor to deaths due to cardiovascular problems remains unknown.
Dette tallet er helt sikkert for lavt, og kokainbrukens betydning ved dødsfall som skyldes hjerte-karproblemer er ennå ukjent.
The message is clear: if Europe is to avoid experiencing an increase in the public health costs associated with the use of this drug, any stabilisation in overall use of cocaine should not mask the need for both a better identification and understanding of cocaine-related problems and the need for investment in the development of effective responses.
Meldingen er helt klar: Om vi i Europa skal unngå økte helseutgifter som følge av bruken av kokain, bør ikke en stabilisering av den totale bruken av kokain maskere behovet for både å sikre en solid identifisering og en grundig forståelse
Drug use in Europe cheaper than ever before data suggest that in Europe as a whole the cost of buying drugs has fallen.
Billigere enn noen gang å bruke narkotika i Europa for disse usikkerhetsfaktorene tyder alle tilgjengelige data på at det er blitt billigere å kjøpe narkotika i Europa, i hvert fall for de fleste typene narkotika.
For most countries, the predominant five-year trend has been a decline in street price for cannabis, heroin, amphetamine, ecstasy and cocaine (see graphic below).
Den dominerende 5-årstrenden har vært fallende i de fleste land når det gjelder gateprisen på cannabis, heroin, amfetamin, ecstasy og kokain (se diagram under).
Although historical data on street prices are largely lacking and difficult to interpret when available, worryingly this recent trend accords with the suggestion that prices may have been declining over the longer term.
Selv om det ikke finnes mange historiske data om gatepriser, og de som finnes er vanskelige å tolke, er det bekymringsfullt at her tyder alt på at prisene i et lengre tidsperspektiv har gått ned.
For example, information available from some of the highprevalence countries suggests that cocaine and ecstasy were considerably more expensive in the late 1980s and early 1990s than they are today.
Ifølge informasjon fra noen av landene med høyest prevalens var f.eks. kokain og ecstasy betydelig dyrere på slutten av 1980-tallet og begynnelsen av 1990-tallet enn i dag.
In this report, for the first time, a five-year analysis of the street prices of illicit drugs is included, corrected for inflation to allow a more accurate assessment of changes in the street price of illicit drugs over time.
I denne rapporten har vi for første gang fått med en 5-årsanalyse av gateprisene på illegale rusmidler. For å få et mer nøyaktig inntrykk av variasjonene i gateprisen på illegale rusmidler over tid er prisene korrigert for inflasjon.
Data on street prices are difficult both to collect and to interpret.
Opplysninger om gatepriser er vanskelige både å innhente og å tolke.
The purity, quantity and variety of the substance bought all influence price, as do geographical factors such as living in a big city or on a regular drug transit route.
Prisen påvirkes av stoffets renhet, hvilken variant det er snakk om og hvilke kvanta som kjøpes, men også geografiske faktorer, som f.eks. om kjøpet foregår i en storby eller langs en av transittrutene, påvirker prisen.
Drug prices also vary considerably between countries and are subject to fluctuations over time that reflect disruptions in supply.
Det er store prisvariasjoner mellom landene, og prisene svinger i forhold til forsyningssituasjonen. Til tross
The trends represent the available information on national streetlevel prices for each drug in the EU Member States and Norway, weighted by country population sizes to form an overall European trend.
Trendene er basert på tilgjengelig informasjon om nasjonale priser på gatenivå for hvert stoff i EUs medlemsstater og Norge. Den generelle europeiske trenden er basert på nasjonale priser vektet etter befolkningsstørrelse.
Prices have been adjusted for national inflation rates (base year 1999) and all series indexed to a base of 100 in 1999.
Prisene er korrigert for inflasjon (basisår 1999), og alle serier er indeksert (1999=100).
Many countries cannot supply these data, which are difficult to obtain and often unreliable and incomplete.
Mange land er ikke i stand til å legge fram slike data, da de er vanskelig å innhente og ofte upålitelige og ufullstendige.
Countries missing drug price information for two or more consecutive years are not included in the trend calculations for the drug: the trend for heroin brown is based on 9 countries, amphetamine on 9, cocaine on 13, ecstasy on 13, herbal cannabis on 13, and cannabis resin on 14.
Land som ikke har framlagt informasjon om priser for to eller flere påfølgende år er ikke tatt med i beregningsgrunnlaget for trenden for stoffet. Trenden for brun heroin er basert på tall fra 9 land, for amfetamin 9, kokain 13, ecstasy 13, marihuana 13 og hasj 14.
Additionally, where 2004 data are missing (11 cases) 2003 prices are used; for missing 1999 data (1 case) 2000 prices are used; data missing for other years (12 cases) have been interpolated from adjacent years.
Der data for 2004 manglet, er 2003-priser lagt til grunn (11 tilfeller), der data for 1999 manglet, er 2000-priser brukt (1 tilfelle), og der data for andre år manglet, er data interpolert fra året før og etter (12 tilfeller).
0 For further details on 2004 prices, see Tables PPP-1 to PPP-4 in the 2006 statistical bulletin.
0 For ytterligere opplysninger om prisene i 2004, se tabell PPP-1, PPP-2, PPP-3 og PPP-4 i Statistiske opplysninger.
Sources: Price data: Reitox national focal points.Infl ation and population data: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/
Prisdata: Nasjonale kontaktpunkter i Reitox-nettet.Infl asjons- og befolkningsdata: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/ av problemene som bruken av kokain fører med seg og behovet for å investere i utviklingen av effektive tiltak.
Responding to a more complex European drug problem appropriate intervention for problem heroin use is matched by a growing need to develop the same clarity on how we respond to a more heterogeneous European drug problem.
Samtidig som det er stadig bredere enighet om hvilke tiltak som er hensiktsmessige i forhold til problematisk bruk av heroin, og som politikken og retningslinjene derfor bør baseres på, er det et økende behov for å utvikle samme klarhet når det gjelder hvordan vi skal respondere mot en stadig mer uensartet narkotikasituasjon i Europa.
The need better to define and understand polydrug use
Behov for en bedre definisjon og forståelse av blandingsbruk
A common theme running through this report is the increasing need to develop responses that are sensitive to the complex and multifaceted nature of today’s drug problem.
Et tema som ofte går igjen i denne rapporten, er det stadig mer påtrengende behovet for å utvikle tiltak som fanger opp den stadig mer komplekse og mangefasetterte narkotikasituasjonen som utvikler seg.
When prevention, treatment or harm reduction activities are considered, there is a need to better understand what constitutes good practice and evidence-based action.
Når det gjelder forebygging, behandling eller skadereduksjon, trenger vi å få en bedre forståelse av hva som er god praksis så vel som evidensbaserte tiltak. Av de totalt ca.
However, at the population level we do not know enough about the public health implications of regular and persistent use of these types of drugs, nor about the likely intervention needs of those who use them.
15 % av tilfellene. Dette gjør cannabis til det hyppigst rapporterte stoffet etter heroin.
The evidence base in Europe for determining the response to drug problems is strongest for responding to the problem of illicit opioid use, where a considerable body of evidence supports the development and targeting of services.
Behandlingsapparatet står dessuten stadig oftere overfor problemer knyttet til bruk av sentralstimulerende midler og blandingsbruk, og her er det en betydelig grad av overlapping mellom illegale rusmidler og alkohol.
The growing consensus that exists to guide policy on what is likely to constitute
På befolkningsnivå vet vi imidlertid ikke nok om hvilke konsekvenser regelmessig og langvarig bruk av disse rusmidlene vil få for folkehelsen, og heller
A key issue is the need to respond to problems caused by the use of multiple psychoactive substances.
Et helt vesentlig element her er behovet for tiltak mot problemer som skyldes brukes av flere psykoaktive stoffer.
Polydrug use is becoming increasingly recognised as a key area for service development.
Det er en stadig økende erkjennelse av at vi trenger å satse på utvikling av tjenester rettet mot bruk av flere rusmidler – blandingsbruk.
However, definition of the concept remains elusive, and in some respects nearly all those who use drugs can be considered polydrug users.
Definisjonen av begrepet er imidlertid vanskelig å få tak i, og på mange måter kan nesten alle som bruker narkotika betraktes som
Commentary — the drug problem in Europe
Kommentar: Narkotikasituasjonen i Europa av 1990-tallet, men har likevel for det meste gått ubemerket hen.
Back to the future: anticipating threats and challenges
Tilbake til framtiden: å foregripe trusler og utfordringer
In this year’s report, as always, an attempt is made to identify emerging trends to anticipate future problems.
I denne årsrapporten prøver vi – som hvert år – å identifisere nye trender for å foregripe framtidige problemer.
Such analysis is by definition speculative and must be made with caution.
En slik analyse er pr. definisjon spekulativ og må gjøres med forsiktighet.
A drug clearly associated with severe public health problems is methamphetamine.
Et stoff som klart er forbundet med alvorlige folkehelseproblemer, er metamfetamin.
While globally methamphetamine problems continue to grow, within Europe the drug remains restricted to a few countries with long-established problems.
Selv om problemene med metamfetamin tiltar internasjonalt, er bruken av dette stoffet i Europa begrenset til et par land, men de har til gjengjeld hatt problemene i lang tid.
Although the available information does not permit us to draw any firm conclusion on trends, more countries are reporting seizures or use of the drug, clearly emphasising the need for more intensive monitoring of those population groups most at risk.
På grunnlag av den informasjonen som er tilgjengelig, er det ikke mulig å trekke noen klare konklusjoner om trender, men flere land har rapportert om beslag eller bruk av dette stoffet, noe som klart understreker behovet for tettere overvåking av de befolkningsgruppene som er mest risikoutsatt.
The availability and use of hallucinogenic mushrooms appears to have been increasing since the late 1990s but to a large extent has passed unnoticed.
Tilgjengeligheten av hallusinogene sopper og bruken av dem synes å ha økt siden slutten
Psilocybin and psilocin, two of the psychoactive substances found in hallucinogenic mushrooms, are controlled by an international convention.
Psilocybin og psilocin, som er to av de psykoaktive stoffene som finnes i hallusinogene sopper, kontrolleres av en internasjonal konvensjon.
However, the fact that mushrooms grow naturally in many countries poses a more complex issue for legislation, and they are treated differently across Europe.
Men det at sopp vokser naturlig i mange land, gjør det vanskelig å utarbeide lovgivning på området, og hvordan lovgiverne har gjort dette, varierer fra land til land i Europa.
More generally, vigilance on emerging substances that may pose a threat to public health and therefore require control is supported by a new Council decision (2005/387/JHA) on information exchange, risk assessment and control of new psychoactive substances.
Generelt manes det til årvåkenhet i forhold til nye stoffer som kan utgjøre en fare for folkehelsen og derfor må kontrolleres. Dette er bakgrunnen for den nye rådsbeslutningen (2005/387/JIS) om informasjonsutveksling, risikovurdering og kontroll av nye psykoaktive stoffer.
An example of the need for early-warning information in this area has been the rapid spread of mCPP (1-3-chlorophenyl piperazine) in 2005.
Et eksempel på betydningen av tidlig varsling på dette området har vi i den raske spredningen av mCPP (1-3-klorofenyl piperazin) i 2005.
The emergence of mCPP illustrates the fact that those involved in the production of illicit drugs are constantly looking for innovation in the form of new chemicals that can be introduced to the market — in this case probably to potentiate or modify the effects of MDMA (ecstasy).
Framveksten av mCPP viser hvordan alle som er involvert i produksjon av illegale rusmidler kontinuerlig er på utkikk etter nye kjemiske stoffer de kan selge – hva mCPP angår, sannsynligvis for å forsterke eller endre effekten av MDMA (ecstasy). Denne utviklingen krever at vi reagerer, for vi vet ikke hvilket potensial disse stoffene har til å forårsake alvorlige helseproblemer.
The early-warning system put in place by the Council decision therefore represents an important mechanism to intervene in a process in which the health of young Europeans is put at risk by those who pursue profit by avoiding existing drug control mechanisms.
Systemet for tidlig varsling som er opprettet med denne rådsbeslutningen, er derfor helt vesentlig for at vi skal kunne gripe inn i en prosess hvor helsen til Europas unge settes i fare av mennesker som søker profitt ved å unndra seg eksisterende ordninger for narkotikakontroll.
Chapter 1Policies and laws
Kapittel 1Politikk og lovgivning
National drug strategies
Nasjonale narkotikastrategier
Table 2: Countries with drug strategies in preparation in 2005
Tabell 2: Land som er i ferd med å utarbeide narkotikastrategier i 2005
During the reporting period, national drug strategies and action plans were adopted by five countries (Table 1).
I løpet av rapporteringsperioden vedtok fem land nasjonale narkotikastrategier og tiltaksplaner (tabell 1).
Latvia adopted a national drug strategy for the first time, for the period 2005–08, while new national drug strategies and plans were adopted in the Czech Republic, Spain, Luxembourg and Romania.
Latvia vedtok sin første nasjonale narkotikastrategi for perioden 2005–08, mens nye nasjonale narkotikastrategier og planer ble vedtatt i Den tsjekkiske republikk, Spania, Luxembourg og Romania.
National strategic plan and action plan
Nasjonal strategisk plan og handlingsplan
In addition, Finland adopted a drug strategy for the prison administration (2005–06), and in the United Kingdom public service agreements (PSAs) set out new objectives and targets in the field of drug policy aimed at reducing the harm caused by illegal drugs to individuals, their families and the community.
I tillegg vedtok Finland en narkotikastrategi for fengselsvesenet (2005–06), og Storbritannia har innført en ordning med Public Service Agreements (PSA) hvor lokale myndigheter inngår avtale med ministeriene om en rekke målsettinger og mål på rusmiddelfeltet med sikte på å redusere skadevirkningene illegale rusmidler påfører enkeltpersoner, deres familier og samfunnet.
During the reporting period, national drug strategies were under preparation in Italy, Austria, Poland, Portugal, Sweden and Norway (Table 2).
I løpet av rapporteringsperioden ble nasjonale narkotikastrategier utarbeidet i Italia, Østerrike, Polen, Portugal, Sverige og Norge (tabell 2).
The 2005–06 action plan in the Czech Republic follows a similar direction, specifying concrete goals and the activities needed to meet them, and setting out the responsibilities of individual ministers and the terms and indicators of fulfilment for each field.
Enkelte land som gjennomførte nasjonale narkotikastrategier og handlingsplaner for en tid tilbake (etter 1998), omformulerer nå sine strategier eller planer og legger større vekt på at målsettingene skal være tydelige og gjennomførbare.
Evaluation of national drug strategies
I Belgia ble en ekspertgruppe utpekt av helsemyndighetene i den fransktalende delen av landet og Wallonia med sikte på å få på plass en ”felles plan for forebygging, hjelp og omsorg ved narkotikaavhengighet”.
Many European countries automatically renew their national drug strategies, setting in motion a cyclical process in which the results of the previous strategy, or its evaluation, provide input for the future strategy (EMCDDA, 2004a).
Handlingsplanen for 2005–06 i Den tsjekkiske republikk går i samme retning og angir konkrete mål og hvilke aktiviteter som må gjennomføres for å oppnå dem, og definerer ansvaret for den enkelte minister og vilkårene og indikatorene for måloppnåelse på hvert område.
For example, Luxembourg reports that its new action plan 2005–09 is simple, clearly structured and output oriented, setting objectives for actions, identifying responsibilities and specifying budgets, anticipated outcomes and deadlines for outcome and evaluation.
For eksempel rapporterer Luxembourg at den nye handlingsplanen for 2005–09 er enkel, klart strukturert og resultatorientert, fastsetter målsettinger for tiltak, klarlegger
Table 1: Countries adopting new drug strategies in 2005
Tabell 1: Land som vedtok nye narkotikastrategier i 2005
National drug strategy Action plan
Nasjonal narkotikastrategi Handlingsplan
National strategy and drug action plan
Nasjonal narkotikastrategi og handlingsplan
During 2005, such a process was reported by Ireland, Luxembourg, Hungary and Romania.
I løpet av 2005 rapporterte Irland, Luxembourg, Ungarn og Romania om en slik prosess.
Evaluation of the implementation of the Hungarian strategy to combat the drug problem was undertaken externally by the Dutch Trimbos Institute, the first time that a country’s drug strategy has been assessed by foreign experts.
Evalueringen av gjennomføringen av Ungarns strategi for bekjempelse av narkotikaproblemet ble utført eksternt av det nederlandske Trimbos-instituttet, og det er første gang
Annual report 2006: the state of the drugs problem in Europe
Årsrapport for 2006: Narkotikasituasjonen i Europa internasjonalt samarbeid og tilbudsreduksjon.
Hungary and Portugal are the first two countries in Europe to have requested external assessment of their national drug strategies.
I Hellas har den nasjonale handlingsplanen for 2002–06 resultert i økt bredde i behandlingstilbudet og tilbudets dekning.
priority is now given to coordination and cooperation between stakeholders in the field of drugs, resulting in improvements in these areas.
et lands narkotikastrategi er vurdert av utenlandske eksperter.
There have also been developments in both the types and accessibility of treatment available for drug addicts.
Evalueringen fokuserte på midtveisresultatene av narkotikastrategien og munnet ut i et sett anbefalinger for framtidige narkotikastrategier og hvordan samordningsstrukturen innenfor narkotikapolitikken kunne styrkes.
In the United Kingdom, the Audit Commission, while acknowledging progress in drug treatment, suggested that there remains room for improvement in facilities for reintegration and rehabilitation of drug users, such as housing, social care and other support services.
Det er likheter med 2004-evalueringen av Portugals nasjonale narkotikastrategi fra 1999 og handlingsplanen for 2001–04, som ble utført eksternt av Portugals nasjonale institutt for offentlig administrasjon og internt av Institutt for narkotika og narkotikaavhengighet (IDT).
In the future, the government’s success in achieving the aims of the drug strategy will be measured against targets set out in the PSAs, and by a drug harm index (DHI), which will assess the harms generated by problem use of any illegal drug.
Ungarn og Portugal er de to første landene i Europa som har bestilt en ekstern vurdering av sine nasjonale narkotikastrategier.
Finally, evaluation is identified as a key element in the newly adopted national drug strategies.
Det har også vært en utvikling i typen behandling som tilbys narkotikaavhengige og i behandlingens tilgjengelighet.
In Latvia, the Drug Control and Drug Addiction Restriction Coordination Council will evaluate the progress of implementation of the programme every year, and in Luxembourg a final external output evaluation will be undertaken in 2009.
I framtiden vil regjeringens suksess i forhold til målene i narkotikastrategien vurderes opp mot målsettingene for ordningen med PSA, og mot en narkotikaskadeindeks (DHI) som måler skadene som følge av problembruk av illegale rusmidler generelt.