natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Furthermore, it obliges EU Member States and regional authorities to take coordinated measures regarding, for example, agriculture, energy, transport and housing, within the context of rural and urban spatial planning, while also taking biodiversity conservation concerns into account.
Videre forplikter direktivet medlemslandene i EU og regionale myndigheter til å foreta samordnete tiltak vedrørende, for eksempel, landbruk, energi, transport og boliger, innen rammene av arealplanlegging for by og bygd, mens problemer relatert til bevaring av det biologiske mangfold tas med i betraktningen.
As noted already (Chapters 3 and 4), a first look at river basin management plans, shows that strong efforts are needed in the coming years to achieve good ecological status by 2015.
Som allerede notert (Kapitler 3 og 4), viser et første blikk på forvaltningsplaner for nedbørsfelt at sterk innsats behøves i de kommende årene for å oppnå god økologisk tilstand innen 2015.
For the WFD to be successful, integrated management of river basins is crucial, involving relevant stakeholders in identifying and implementing spatially-differentiated measures that often involve trade-offs between different interests.
For at rammedirektivet for vann skal lykkes, er integrert forvaltning av nedbørsfelt avgjørende, og å involvere relevante interessenter i å identifisere og implementere areal-differensierte tiltak som ofte innebærer vekselvirkninger eller byttehandel mellom forskjellige
The management of flood risks, in particular the relocation of dykes and reestablishment of flood plains, requires integrated urban and land-use planning.
Felles for de fleste eksemplene som er gitt hittil, er det faktum at miljøproblemer i Europa ikke kan undersøkes eller løses isolert: europeiske og globale naturressurser er sammenvevde.
Water makes vital contributions to economic activities including agriculture and energy production, and as a key transport route.
V ann yter livsviktige bidrag til økonomiske aktiviteter, inkludert landbruk og energiproduksjon, og som sentrale transportruter.
As a connecting system it is also exposed to many different pressures and links the effects of some economic activities to others, for example agriculture via nutrient run-off to fishing.
Som forbindelsessystem eksponeres vann også for mange forskjellige belastninger og knytter virkningene av enkelte økonomiske aktiviteter til andre, for eksempel landbruk via utløp av næringsstoffer til fiske.
Climate affects both the supply and demand for energy and water, and energy conversion and water extraction processes have the potential to contribute to climate change.
Klima påvirker både tilbud og etterspørsel for og etter energi og vann, og energiomforming og v annuttaksprosesser har potensial til å bidra til klimaendringer.
At the EU and national levels, there are different sectoral and environmental policies and measures that may conflict with water management and the objective of achieving a good ecological status of water bodies.
Både på EU-nivå og de nasjonale nivåer, er det forskjellige sektororienterte og miljøorienterte politiske retningslinjer og tiltak som kan være i konflikt med vannforvaltning og målet om å oppnå en god økologisk status for v annmasser.
Examples are policies for bioenergy crops and hydro-energy, the promotion of irrigated agriculture, the development of tourism, and expanding inland waterway transport.
Eksempler er politiske tiltak for bioenergi-a vlinger og v annkraft, tiltak for å fremme vanningsanlegg i landbruket, turismeutvikling og ekspansjon av innenlandsk vannveistransport.
The Water Framework Directive provides options to develop integrated resource management at water basin level.
EUs rammedirektiv for vann gir muligheter til å utvikle integrert ressursforvaltning ved nedbørsfeltsnivå.
This could help strike a balance between wider policy objectives — for examples related to energy and agricultural production, or reducing greenhouse gas emissions — as well as the benefits and impacts on the ecological status of water bodies, adjacent land ecosystems and wetlands.
Dette kunne bidra til å oppnå en balanse mellom bredere politiske målsettinger – eksempelvis relatert til energi- og landbruksproduksjon eller reduserte klimagassutslipp – så vel som gevinstene for og virkningene på den økologiske tilstand til vannmasser, tilliggende økosystemer på land og våtmarksområder.
Source: EEA.
Kilde: Det europeiske miljøbyrå, EEA.
Ecological footprint compared with biocapacity (left), and different components of the footprint (right) in EEA countries, 1961–2006
Økologisk fotavtrykk samenlignet med biokapasitet (venstre), og fotavtrykets forskjellige komponenter (høyre) for medlemslandene i Det europeiske miljøbyrået 1961–2006
The ecological footprint is a measure of the area needed to support a population's lifestyle.
Det økologiske fotavtrykk er et mål på det området som behøves for å understøtte en befolknings livsstil.
This includes the consumption of food, fuel, wood, and fibres.
Dette inkluderer forbruk av mat, drivstoff og brensel, tre og fibre.
Polution, such as carbon dioxide emisions, is also counted as part of the footprint.
Forurensning, som utslipp av karbondioksid, regnes også som del av fotavtrykket. Biokapasitet måler hvor biologisk produktivt landjord er.
It is measured in 'global hectares': a hectare with the world average biocapacity.
Det måles i ”globale hektar”: en hektar med verdens gjennomsnittlige biokapasitet. Biologisk produktiv landjord omfatter åkre til avlinger, beitemark, skog og fiskerier (b).
Source: Global Footprint Network (
Global Footprint Network (Det europeiske nettverket for det økologiske fotavtrykk) (c).
Conversely — and in a global perspective — the conversion of forests and grasslands to agricultural land is one of the most important drivers for habitat loss and greenhouse gas emissions worldwide.
Omvendt – og i et globalt perspektiv – er omleggingen av skoger og gressarealer til landbruk en av de viktigste pådriverne for tap av habitater og for klimagassutslipp på verdensbasis.
There are clear links between the use of farmland in Europe and global agricultural trends, and both relate to environmental trends.
Det er klare sammenhenger mellom bruk av jordbruksland i Europa og globale landbrukstrender, og begge er forbundet med miljøtrender.
Trade-offs associated with intensifying farming and environmental
Konsekvent og miljømålrettet forvaltning av naturkapital og økosystemtjenester gir mer enn noensinne rom for et integrerende konsept for å hanskes med en rekke miljøprioriteringer, og for sammenveving med de mange økonomiske aktiviteter som påvirker dem.
Environmental challenges in a global context
Miljøutfordringer i en global sammenheng
Environmental challenges in Europe and in the rest of the world are intertwined
Miljøutfordringer i Europa og i resten av verden henger sammen med hverandre
There is a two-way relationship between Europe and the rest of the world.
Det er et toveisforhold mellom Europa og resten av verden.
Europe is contributing to environmental pressures and accelerating feedbacks in other parts of the world through its dependence on fossil fuels, mining products and other imports.
Europa bidrar på den ene siden til miljøbelastninger og akselererende tilbakekoplinger i andre deler av verden gjennom sin avhengighet av fossile brensler, gruvedriftsprodukter og annen import.
Conversely, in a highly interdependent world, changes in other parts of the world are increasingly felt closer to home, both directly through the impacts of global environmental changes, or indirectly through intensified socioeconomic pressures (1
På den andre siden, i en meget gjensidig avhengig verden, kjennes endringer i andre deler av verden i stigende grad her hjemme, både direkte gjennom virkningene av globale klimaendringer, eller indirekte
Climate change is an obvious example.
Klimaendringer er et opplagt eksempel.
Most of the growth in global greenhouse gas emissions is projected to occur outside Europe, as a result of increasing wealth in populous emerging economies.
Mesteparten av veksten i globale klimautslipp beregnes å forekomme utenfor Europa, som resultat av velstandsvekst i folkerike framvoksende økonomier.
In spite of successful efforts to reduce emissions and a decreasing share in the global total, European societies continue to be major emitters of greenhouse gases (Chapter 2).
Til tross for vellykket innsats for å redusere utslipp og en avtagende andel av de totale globale utslipp, fortsetter europeiske samfunn å være blant dem som slipper ut mest klimagasser (se Kapittel 2).
Many of the countries that are most vulnerable to climate change are
Mange av landene som er mest sårbare for klimaendringer er utenfor
outside the European continent, others are our direct neighbours (Often these countries are highly dependent on climate-sensitive sectors such as farming and fishing.
Ofte er disse det europeiske kontinent, andre er våre nære naboer ( landene svært avhengige av klimasensitive sektorer som landbruk og fiskeri.
Their adaptive capacity varies,
Deres evne til tilpasning varierer, men er ofte ganske lav,
but is often rather low, in particular due to persistent poverty (The links between climate change, poverty and political and security risks and their relevance for Europe have been extensively
Sammenhengene særlig på grunn av vedvarende fattigdom ( mellom klimaendringer, fattigdom og politiske og sikkerhetsmessige risikoer og deres relevans for Europa er blitt analysert i stor
Biodiversity has continued to decline globally despite a few
Biologisk mangfold er fortsatt på tilbakegang globalt, til tross for noen
The encouraging achievements and increased policy action (
Hastigheten arter dør ut i globalt, eskalerer og anslås nå å være opp til 1 000 ganger
Evidence is growing that critical ecosystem services are under great pressure globally (12).
© John McConnico av avgjørende viktighet er under stort press globalt, vokser (12).
According to one estimate, approximately one quarter of the potential net primary production has been converted by humans, either through direct cropping (53 %), land-use-induced productivity
I henhold til ett anslag, har omtrent en fjerdedel av den potensielle netto primærproduksjonen blitt omformet av mennesker, enten gjennom dyrket jord (53 %), arealbruksframkalte produktivitetsendringer
During the 20th century, global sea level rose by an average of 1.7 mm/year.
I løpet av det 20. århundre steg det globale havnivået med et gjennomsnitt på 1,7 mm per år.
This was due to an increase in the volume of ocean water as a consequence of temperature rise, although inflow of water from melting glaciers and ice sheets is playing an increasing role.
Dette var på grunn av en økning i vannvolum som konsekvens av temperaturstigning, selv om tilførsel av vann fra smeltende breer og innlandsis spiller en stadig viktigere rolle.
In the past 15 years, sea-level rise has been accelerating and averaged about 3.1 mm/year, based on data from satellites and tide gauges, with a significantly increasing contribution from the ice sheets of Greenland and Antarctica.
I løpet av de siste 15 årene har havstigningen akselerert med et gjennomsnitt på 3,1 mm per år, basert på data fra satellitter og tidevannsmålere, med et betydelig økende bidrag fra innlandsisen på Grønland og Antarktis.
Sea level is projected to rise considerably during this century and beyond.
Havnivået beregnes å stige betraktelig i løpet av dette århundre og deretter.
However, since 2007, the 1990 level by the end of the century ( reports comparing the IPCC projections with observations show that sea level is currently increasing at an even greater rate than indicated by b c).
Siden 2007 har imidlertid rapporter som sammenligner beregningene fra FNs Klimapanel med observasjoner, vist at havnivået for tida stiger med en enda raskere c b) (
Ocean acidification is a direct consequence of CO emissions to the
Ha vforsuring er en direkte konsekvens a v CO
The oceans have already taken up around a third of the CO
Ha vene har allerede tatt opp rundt en tredjedel a v den CO menneskeheten
2 produced by humankind since the industrial revolution.
2 har skapt siden den industrielle revolusjon.
While this has limited the amount of CO in the atmosphere somewhat, it has come at the
Mens dette har begrenset mengden CO i atmosfæren i noen grad, har det skjedd på bekostning a v
2 price of a significant change to ocean chemistry.
2 en betydelig endring i ha vkjemi.
Evidence indicates that ocean acidification is likely to become a serious threat to many organisms and will have implications for food webs and ecosystems, for example, tropical coral reefs.
Bevismaterialet indikerer at ha vforsuring sannsynligvis blir en alvorlig trussel for mange organismer og vil innebære konsekvenser for næringsnett og økosystemer, for eksempel tropiske korallrev.
Global human appropriation of potential net primary production (NPP0
Takten på endring i havkjemi er høy, og raskere enn tidligere havforsuringsdrevet artsdød i Jordas historie (e) (f).
This map shows human-appropriated net primary production (HANP) as a percentage of potential net primary production (NP) (A).
Dette kartet viser netto primærproduksjon som mennesker har tilegnet seg (human-appropriated net primary production – HANPP) i prosent av potensiell netto primærpoduksjon (potential net primary production – NPP) (A).
S y n the he si s iss are already characterised by often fragile governance structures.
Miljø ut for dr in fordringer i en ger i en glob global s al sammen am men h en h eng g genetisk variasjon i avlinger og kulturformer fremtidige tap av økonomiske og sosiale gevinster for Europa på livsviktige områder
Moreover, reduced genetic variety in crops and cultivars implies future losses of economic and social benefits for Europe in such critical areas as food production and modern healthcare (15).
15 som matproduksjon og moderne helsevesen (
Global extraction of natural resources from ecosystems and mines grew more or less steadily over the past 25 years, from 40 billion tonnes in 1980 to 58 billion tonnes in 2005.
Globalt uttak av naturressurser fra økosystemer og gruver vokste mer eller mindre jevnt over de siste 25 årene, fra 40 milliarder tonn i 1980 til 58 milliarder tonn i 2005.
Resource extraction is unevenly distributed across the world, with Asia accounting for the largest share in 2005 (48 % of total tonnage, compared with Europe's 13 %).
Ressursuttak er ujevnt fordelt verden over, med Asia som sto for den største andelen i 2005 (48 % av total tonnasje, sammenlignet med Europas 13 %).
Over this period, a relative decoupling of global resource extraction and economic growth took place: resource extraction increased by roughly 50 % and world economic output (GDP) by about 110 % (16).
I løpet av denne perioden fant det sted en relativ frakopling av globalt ressursuttak fra økonomisk vekst: ressursuttak vokste med omtrent 50 % og verdens økonomiske produksjon (sum av alle lands BNP) ved omtrent 110 % (16).
Nonetheless, resource use and extraction is still increasing in absolute terms, outweighing gains in resource efficiency. Such a composite
Urent vann, dårlige sanitær- og hygieneforhold, luftforurensning i byer, dårlig inneklima grunnet fossile brensler og eksponering for bly, samt globale klimaendringer, står for nærmere en tiendedel av dødsfall og sykdommer globalt, og rundt en fjerdedel av
Global extraction of natural resources from ecosystems and mines, 1980 to 2005/2007
Globalt uttak av naturressurser fra økosystemer og gruver, 1980 til 2005/2007
Resource extraction Material intensity
Urent vann, dårlige sanitærforhold, dårlig hygiene
Source: SERI Global Material Flow Database, 2010 edition (
SERI Global Material Flow Database. 2010 edition (SERI Database for flyt av
Many low- and middle-income countries now face a growing burden from new risks to health, while still fighting an unfinished battle with the traditional risks to health.
Mange lav- og mellominntektsland står nå overfor et voksende problem med nye helsefarer, mens de fortsatt kjemper en vedvarende kamp mot de tradisjonelle helsefarer.
The World Health Organization (WHO) forecasts that between 2006 and 2015, deaths from noncommunicable diseases could increase worldwide by 17 %.
Verdens Helseorganisasjon (WHO) forutsier at mellom 2006 og 2015 kan dødsfall fra ikke-smittsomme sykdommer øke med 17 % på verdensbasis.
The greatest increase is projected for the African region (24 %) followed by the eastern Mediterranean region (23 %) (22).
Den største økning er beregnet å finne sted i det afrikanske område (24 %), fulgte av det østlige Middelhavsområde (23 %) (22).
Europe is likely to be faced with the increased problem of emerging or re-emerging infectious diseases that are critically influenced by changes in temperature or precipitation, habitat loss and ecological destruction (23
Europa vil sannsynligvis stå overfor økende problemer med nye smittsomme sykdommer som oppstår eller gjenoppstår og som i avgjørende grad er påvirket av endringer i temperatur eller nedbør, tap
) ( urbanised world, which is tightly linked by long-distance transport, the incidence and distribution of infectious diseases affecting humans
I de senere år er ENP blitt ytterligere styrket gjennom initiativer som The Eastern Partnership (det østlige partnerskap), Black Sea Synergy (Svartehavssynergien) og Middelhavsunionen.
Links between environmental challenges are particularly apparent in Europe's direct neighbourhood
Sammenhenger mellom miljøutfordringer er særlig tydelige i Europas nabolag
Europe's direct neighbourhood — the Arctic, the Mediterranean and the eastern neighbours — is worth particular attention here due to the strong socioeconomic and environmental links and the importance of these regions in EU external policy.
Europas nabolag – det arktiske området, Middelhavsområdet og naboene i øst – fortjener særlig oppmerksomhet på grunn av de sterke sosioøkonomiske og miljømessige forbindelsene og viktigheten av disse områdene i EUs utenrikspolitikk.
Furthermore, some of the world's largest reservoirs of natural resources are in these regions, which is of immediate relevance to a resource-scarce Europe.
Videre befinner noen av verdens største naturressursreservoarer seg i disse regionene, hvilket er svært relevant for et ressursfattig Europa.
These regions are also home to some of the world's richest and yet most fragile natural environments which are facing multiple threats.
Disse regionene huser også noen av verdens rikeste, dog skjøreste eller mest sårbare, naturmiljøer, som står overfor et mangfold av trusler.
At the same time, concerns remain related to many transboundary issues like water management and air pollution deposition shared between Europe and its neighbours.
Samtidig preges Europas forhold til disse områdene av grenseoverskridende problemområder som vannforvaltning og nedfall av luftforurensning, som deles mellom Europa og dets naboer.
Some of the main environmental challenges in these regions include:
Noen av de viktigste miljøutfordringene i disse regionene omfatter:
The Arctic — European activities, such as those resulting in long-range emission of air pollution, black carbon and greenhouse gas emissions, leave a considerable footprint in the Arctic.
Det europeiske miljøbyrå – innen rammeverket av Den europeiske naboskapspolitikk, og i samarbeid med landene og hovedpartnerne i regionene – er i ferd med å implementere en serie med aktiviteter som tar sikte på å styrke eksisterende miljøovervåking, samt data- og informasjonsforvaltning.
At the same time what happens in the Arctic also influences Europe's environment because the Arctic plays a key role, for example, in the context of climate change and related sea-level rise projections.
Det arktiske området – Europeiske aktiviteter, som de som resulterer i langtrekkende utslipp av luftforurensning, svart karbon og klimagassutslipp, legger igjen et betydelig fotavtrykk i det arktiske området.
Furthermore, multiple pressures on Arctic ecosystems have resulted in biodiversity loss across the region. Such changes have global repercussions because of the loss of key ecosystem
Samtidig påvirker det som skjer i Arktis også Europas miljø, fordi Arktis spiller en nøkkelrolle for eksempel i klimaendringssammenheng og de relaterte
It focuses on the challenges posed by air and water pollution, climate change, biodiversity loss, pressures on the marine and coastal environment, consumption and production patterns, and assesses sectoral developments that drive environmental change across the region.
Den fokuserer på utfordringene tilknyttet luft- og vannforurensning, klimaendringer, tap av biologisk mangfold, belastning på de marine og kystnære miljøer, forbruks- og produksjonsmønstre, og vurderer sektorvise utviklingstendenser som er pådrivere for miljøendringer over hele regionen.
The Mediterranean — Located at the crossroad of three continents this is one of the richest 'eco-regions' and yet one of the most vulnerable natural environments in the world.
Middelhavsområdet – Plassert der tre kontinenter møtes, er dette en av verdens rikeste “økoregioner” og likevel blant verdens mest sårbare miljøer.
The recent report on the State of the Environment and Development in the Mediterranean (28) presents the major impacts of climate change, the characteristics of the natural resources and environment in the region, and the challenges linked to their conservation.
Den nyere rapporten ”Tilstand for miljø og utvikling i Middelhavsområdet” (State of the Environment and Development in the Mediterranean) (28) presenterer de viktigste konsekvensene av klimaendringer, de spesielle trekk ved naturressursene og miljøet i regionen, og de bevaringsrelaterte utfordringene.
In particular, some of the main pressures from human activities are identified (such as tourism, transport, and industry) and their impacts on coastal and marine ecosystems are assessed, together with considerations about their environmental sustainability.
I særlig grad utpekes noen av de viktigste belastninger fra menneskelig aktivitet (som turisme, transport og industri) og virkningene av disse på kystnære og marine økosystemer vurderes, likeledes deres miljømessige bærekraft.
While Europe is contributing directly and indirectly to some of the environmental pressures in these regions, it is also in an unique position to cooperate to improve their environmental conditions, particularly through fostering technology transfer and helping to build institutional capacity.
Selv om Europa står for direkte og indirekte bidrag til noen av miljøbelastningene i disse regionene, er Europa også i en unik stilling til å kunne bidra til å forbedre deres miljøforhold, særlig gjennom å fostre overføring av teknologi og å bidra til å bygge institusjonell kapasitet.
These dimensions are increasingly reflected in European neighbourhood policy priorities (29).
Disse dimensjoner reflekteres i stigende grad i prioriteringene til Den europeiske naboskapspolitikk (29).
Environmental challenges are closely connected with global drivers of change
Miljøutfordringer er tett knyttet til globale pådrivere for endring
A range of unfolding trends are shaping the future European and global context, and many of these are outside the realm of Europe's direct influence.
En rekke pågående og vekslende trender former den framtidige europeiske og globale kontekst, og mange av disse er utenfor rekkevidde av Europas direkte innflytelse.
Related global megatrends cut across social, technological, economic, political and even environment dimensions.
Relaterte globale megatrender skjærer gjennom sosiale, teknologiske, økonomiske, politiske og til og med miljømessige dimensjoner.
Key developments include changing demographic patterns or accelerating rates of urbanisation, ever faster technological changes, deepening market integration, evolving economic power shifts or the changing climate.
Sentrale utviklingstrekk inkluderer demografiske mønstre i endring og akselererende urbanisering, enda
Today, it is about 6.8 billion.
Det europeiske miljøbyrå, EEA.
Population of the world and different regions, 1950,
Miljø ut for dr in fordringer i en ger i en glob global s al sammen am men h en h eng g