natgillin/translations-raw huggingface dataset:
With the exception of industry, no EU economic sector hasdecoupled economic/social development from energyconsumption sufficiently to stop growth of its energyconsumption.
Med unntak av industrien har ingen av de økonomiskesektorene i EU ‘frikoplet’ sin økonomiske/samfunnsmessigeutvikling fra energiforbruket i tilstrekkelig grad til å stanseveksten i energiforbruket.
The efficiency of electricity production from fossil fuelsimproved between 1990 and 1999, but electricity consumptionfrom fossil fuels grew more rapidly, outweighing the benefits tothe environment from these improvements.
Effektiviteten i kraftproduksjon med fossilt brensel ble forbedretmellom 1990 og 1999, men forbruket av elektrisitet produsertved hjelp av fossilt brensel økte raskere, og oppveide dermeddenne forbedringens positive innvirkning på miljøet.
The share of electricity from combined heat and power (CHP)increased across the EU between 1994 and 1998, but fastergrowth is needed to meet the EU target.
Andelen elektrisk kraft fra kraftvarmeproduksjon økte i hele EUmellom 1994 og 1998, men raskere vekst er nødvendig for at EU-målet skal kunne nås.
CHP law, passed in early 2002, provides an example of how toalleviate this situation through a number of supportmechanisms, including agreed electricity purchase prices forexisting CHP installations and for new, small-scale units.
hvert som liberaliseringen griper om seg. Den tyske loven omkraftvarmeproduksjon, som ble vedtatt tidlig i 2002, gir et eksempel på hvordan denne situasjonen kan bedres gjennom en rekkestøtteordninger, blant annet avtalte kraftpriser for eksisterendekraftvarmeanlegg og for nye småskalaenheter.
Figure 10:Annual change in final energyintensity, 1990–99
Figur 10:Årlig endring i intensiteten iendelig energi, 1990–99
Share of gross electricityproduction from combined heatand power plant, 1994 and1998
Andel brutto kraftproduksjonfra kraftvarmeanlegg, 1994og 1998
Portugal Spain Italy Greece Belgium Finland France Sweden Austria United Kingdom Netherlands Denmark Germany Ireland Luxembourg EU 15
Portugal Spania Italia Hellas Belgia Finland Frankrike Sverige Østerrike Det forente kongerike Nederland Danmark Tyskland Irland Luxembourg EU 15
The European Commission strategy to strengthenenvironmental integration within energy policy stresses theneed to increase the share of cleaner energy production anduse.
Kommisjonens strategi for å styrke integrasjonen av miljøhensyn ienergipolitikken framhever behovet for å øke andelen produksjonog bruk av renere energi.
This is reflected in the sixth environmental actionprogramme which, as part of the climate change priorityactions, encourages the use of renewable and low-carbonfossil fuels for power generation.
Dette gjenspeiles i Det 6. handlingsprogrammet for miljø, som i tråd med de prioriterte tiltakene motklimaendringer oppmuntrer til bruk avfornybart og fossilt brenselmed lavt karboninnhold i kraftproduksjonen.
The share of fossil fuels in total energy consumption declinedonly slightly between 1990 and 1999.
Andelen fossilt brensel i det totale energiforbruket gikk bareubetydelig ned mellom 1990 og 1999.
However theenvironment benefited from a major change in the fossil fuelmix, with coal and lignite losing about one third of theirmarket share and being replaced by relatively cleaner naturalgas, resulting in reduced emissions of greenhouse gases andacidifying substances.
Miljøet nøt imidlertid godtav en stor omlegging av blandingen av fossile brenseltyper, sominnebar at kull og brunkull mistet omtrent en tredel av sinmarkedsandel og ble erstattet med den relativt sett renerenaturgassen, noe som i sin tur førte til reduserte utslipp avklimagasser og forsurende stoffer.
This was due mainly to fuel switching inpower generation, encouraged by the high efficiency and lowcapital cost of combined-cycle gas plants, the liberalisation ofelectricity markets, low gas prices in the early 1990s and theimplementation of the EU large combustion plant directive.Oil retained its share of the energy market, reflecting itscontinued dominance in the ever-growing road and airtransport sectors.
Bakgrunnen for dette varhovedsakelig overgangen til annet brensel i kraftproduksjonen,en utvikling som stimuleres av den høye effektiviteten og de lavekapitalkostnadene knyttet til kombinerte gass-og dampkraftverk,liberaliseringen av elektrisitetsmarkedene, lave gasspriser tidligpå 1990-tallet samt gjennomføringen avEU-direktivet om storeforbrenningsanlegg. Oljen beholdt sin andel av energimarkedetog befestet dermed sin dominerende posisjon i de stadigvoksende sektorene for vei-og lufttransport.
Baseline projections suggest only limited changes in theenergy mix of total energy consumption by 2010, highlightingthe need to strengthen support for renewable energy (seenext section).
Ifølge ‘baseline’-projeksjoner ligger det an til bare små endringeri energimiksen i det totale energiforbruket fram mot 2010, ogdette understreker behovet for å styrke støtten til fornybar energi(se neste punkt).
The projections also indicate that fossil fuelswill take a larger share of increasing electricity productionwhile the switch to gas-fired electricity production is expectedto continue.
Projeksjonene tyder også på at fossilt brensel villegge beslag på en større andel av økningen i kraftproduksjonen,mens overgangen til gassfyrt kraftproduksjon forventes å fortsette.
The switch from coal to natural gas is not expected tocontinue beyond 2010.
Det forventes ikke at overgangen fra kull til naturgass vil fortsetteetter 2010.
Increased electricity production fromfossil fuels, slow growth of electricity production fromrenewable sources and the decrease in nuclear-powered
Økt kraftproduksjon med fossilt brensel, en langsomvekst i kraftproduksjonen med fornybare energikilder samtnedgangen i produksjonen av kjernekraft etter hvert somnedleggingen av kjernekraftanlegg kommer i gang, vil derforsannsynligvis føre til økte utslipp avkarbondioksid. karbondioksid.
Fossil fuels continue to dominate energy use, butenvironmental pressures have been limited by switching fromcoal and lignite to relatively cleaner natural gas.
Fossilt brensel har fortsatt en dominerende stilling innenenergibruken, men miljøbelastningene er blitt redusert vedovergangen fra kull og brunkull til relativt renere naturgass.
Fossil fuels and nuclear power continue to dominate electricityproduction, but the environment has benefited from the switchfrom coal and lignite to natural gas.
Fossilt brensel og kjernekraft har fortsatt en dominerendestilling innen kraftproduksjonen, men miljøet har nytt godt avovergangen fra kull og brunkull til naturgass.
Carbon dioxide emissions from electricity production fell by 8 %between 1990 and 1999 despite a 16 % increase in the amountof electricity produced.
Utslippene av karbondioksid fra kraftproduksjonen sank med8 % mellom 1990 og 1999 til tross for en økning på 16 % imengden produsert elektrisk kraft.
electricity production as nuclear plants start to bedecommissioned, are then likely to lead to increased carbondioxide emissions.
Figur 11:Totalt energiforbruk etter kilde
Figure 12:Electricity production by source
Figur 12:Kraftproduksjon etter kilde
Crude oil and products
Råolje og produkter av råolje
Note: Fuels other than those listed in the legendhave been included in the diagram but their shareis too small to be visible.Source: Eurostat, NTUA.
Merk: Andre typer brensel enn dem som eroppført, er tatt med i diagrammet, men andelenderes er for liten til å kunne vises.Kilde: Eurostat, NTUA
5.How rapidly are renewableenergy technologies beingimplemented?
5.Hvor raskt blir teknologier forfornybar energi tatt i bruk?
Meeting the renewable energy targets will be challenging.Taking account of the projected increase in energyconsumption, the growth rate of renewable energy (bothelectricity and heat) will have to more than double comparedwith that between 1990 and 1999 if the EU’s indicative targetof a 12 % share of renewable energy sources in total energyconsumption by 2010 is to be met.
Det vil bli vanskelig å nå målene for fornybar energi. Medutgangspunkt i den forventede økningen i energiforbruket vilveksten i fornybar energi (både elektrisk kraft og varme) måttemer enn fordobles sammenlignet med veksten mellom 1990 og1999 for at EUs veiledende mål om at fornybare energikilderinnen 2010 skal ha en andel på 12 % av det totale energiforbruket, skal kunne nås.
Similarly the growth rate inelectricity from renewable energy sources will have to increaseroughly twofold to meet the EU indicative target of 22.1 % ofgross electricity consumption from renewable energy sourcesby 2010.
Likeledes må veksten i elektrisk kraft frafornybare energikilder måtte økes omtrent til det dobbelte for at EUs veiledende mål om at 22,1 % av brutto strømforbruk innen2010 skal komme fra fornybare energikilder, skal kunne nås.
Financial, fiscal and administrative barriers, the low economiccompetitiveness of some renewables and the lack ofinformation and confidence amongst investors all hinder thedevelopment of renewable energies.
Økonomiske, fiskale og administrative hindringer, den dårligeøkonomiske konkurranseevnen til enkelte fornybare energikildersamt manglende kunnskap og tiltro blant investorer er allefaktorer som er til hinder for utviklingen av fornybar energi.
There are, however, encouraging signs that growth inrenewable energy can be considerably accelerated with theright mix of support measures.
Det er imidlertid mye som tyder på at veksten innen fornybarenergi kan framskyndes betraktelig med den rette blandingen avstøttetiltak.
For example the rapidexpansion of EU wind and solar electricity was driven by Denmark (wind only), Germany and Spain and resulted fromsupport measures such as ‘feed in’ arrangements thatguaranteed a fixed favourable price.
Den raske utvidelsen av kraftproduksjon med vind- ogsolenergi i EU ble drevet framover av Danmark (bare vindkraft),Tyskland og Spania, og kom i stand som et resultat av støttetiltakslik som ‘feed in’-ordninger som garanterte en fast gunstig pris.
Similarly, Austria,Germany and Greece contributed 80 % of new solar thermalinstallations in the EU between 1990 and 1999. Solar thermaldevelopments in Austria and Germany benefited fromproactive government policy coupled with subsidy schemesand communication strategies, while in Greece thedevelopments were helped by government subsidies.
Påsamme måte bidro Østerrike, Tyskland og Hellas med 80 % av nyeanlegg for termisk solenergi i EU mellom 1990 og 1999.Utviklingen av termisk solenergi i Østerrike og Tyskland blefremmet ved en aktivog framtidsrettet politikk fra statens sidekombinert med tilskuddsordninger og informasjonsvirksomhet,mens utviklingen i Hellas ble fremmet ved statsstøtte.
Renewable energy contributes very little to the growingconsumption of the transport sector.
Fornybar energi utgjør en svært liten del av det økende forbruket itransportsektoren.
The draft EU directiveon the promotion of the use of biofuels for transport wouldrequire almost 6 % of gasoline and diesel sold for transport
EUs utkast til direktiv til fremme av bruk avbiobrensel ved transport ville kreve at nesten 6 % avall bensin ogdiesel som selges med tanke på transport, innen 2010 skal stammefra biobrensel.
The share of total energy consumption met by renewableenergy grew only slightly between 1990 and 1999.
Andelen av totalt energiforbruk som dekkes av fornybar energi,økte ubetydelig mellom 1990 og 1999.
Projectionsof future energy demand imply that the growth rate of energyfrom renewable sources needs to more than double to attainthe EU indicative target of 12 % by 2010.
Projeksjoner av framtidigenergietterspørsel tyder på at veksten i energi fra fornybarekilder må mer enn fordobles for at EUs veiledende mål på 12 %innen 2010 skal kunne nås.
The share of renewable energy in EU electricity consumptiongrew slightly between 1990 and 1999.
Andelen fornybar energi av strømforbruket i EU økte litt mellom1990 og 1999.
purposes to come from biofuels by 2010.
Projeksjoner av framtidig energietterspørseltyder på at veksten i elektrisk kraft fra fornybare kilder måfordobles for at EUs veiledende mål på 22,1 % innen 2010 skalkunne nås.
However, theproduction of these fuels is energy intensive and maycompete with other energy crops for growing land.
Figur 14:Andel av strømforbruket somdekkes av fornybareenergikilder, 1999
Figure 13:Share of total energyconsumption provided byrenewable energy sources
Figur 13:Andel av totalt energiforbruksom dekkes av fornybareenergikilder
Notes: Industrial and municipal waste (IMW) includeselectricity from both biodegradable and nonbiodegradable energy sources, as there are noseparate data available for the biodegradable part.The EU 22.1 % target for the contribution ofelectricity from renewable sources to gross electricityconsumption by 2010 only classifies biodegradablewaste as renewable.
Merk: Industriavfall og kommunalt avfall omfatter elektriskkraft fra både biologisk nedbrytbare og ikke biologisknedbrytbare energikilder, ettersom det ikke finnes noensærskilte data tilgjengelig for den biologisk nedbrytbaredelen. I forbindelse med EUs mål på 22,1 % for bidraget tilelektrisk kraft fra fornybare kilder til brutto strømforbrukinnen 2010 klassifiseres biologisk nedbrytbart avfall baresom en fornybar energikilde.
6.Are we moving towards apricing system that betterincorporates environmentalcosts?
6.Nærmer vi oss etprisfastsettelsessystem som påen bedre måte innarbeidermiljøkostnader?
Energy prices currently do not always reflect the full costs tosociety, because prices often do not totally take account of theimpacts of energy production and consumption on humanhealth and the environment.
Dagens energipriser gjenspeiler ikke alltid fullt og helt detilknyttede samfunnsmessige kostnader ettersom prisene ofte ikketar hensyn til innvirkningen som energiproduksjon og -forbruktotalt sett har på menneskers helse og på miljøet.
Estimates of these external costsfor electricity, for example, are about 1–2 % of EU grossdomestic product and reflect the dominance ofenvironmentally-polluting fossil fuels in its production.
Disse eksternekostnadene knyttet til elektrisk kraft anslås for eksempel tilomtrent 1–2 % av EUs bruttonasjonalprodukt, og gjenspeiler dendominerende stillingen til forurensende fossilt brensel ikraftproduksjonen.
The sixth environmental action programme stresses the needto internalise these external environmental costs. It suggests ablend of instruments that include the promotion of fiscalmeasures, such as environment-related taxes and incentives,and the undertaking of a review of subsidies that counter theefficient and sustainable use of energy, with a view togradually phasing them out.
Det 6. handlingsprogrammet for miljø understreker behovet for åinternalisere disse eksterne miljøkostnadene, og foreslår enblanding avvirkemidler, blant annet fremming av fiskale tiltak, foreksempel miljørelaterte avgifter og insentiver, og en kritiskgjennomgang av tilskudd som motvirker en effektivog bærekraftigbruk av energi, med sikte på å avvikle dem gradvis.
Energy subsidies between 1990 and 1995 remained focusedon the support of fossil fuels and nuclear power, despite theenvironmental impacts and risks associated with these fuels.Energy research and development expenditure by Member State governments fell between 1990 and 1998 but stillconcentrated on nuclear power.
Energisubsidiene som ble gitt mellom 1990 og 1995, hadde fokuspå støtte til fossilt brensel og kjernekraft, på tross avmiljøbelastningene og -risikoene som er knyttet til dissebrenseltypene. Medlemsstatenes statlige utgifter til forskning ogutvikling innen miljø sank mellom 1990 og 1998, men var fortsattkonsentrert omkring kjernekraft.
The share of the researchand development budget devoted to renewable energysources and energy conservation increased, but diminished inabsolute terms.
Andelen av forsknings- ogutviklingsbudsjettet bestemt for fornybare energikilder ogenergiøkonomisering økte, men avtok absolutt sett.
More recent data are needed to see whetherthese energy subsidy patterns have continued.
Det krevesferskere data for å finne ut om disse energisubsidiemønstrene ervidereført
With the exceptions of diesel and unleaded gasoline fortransport, energy prices fell between 1985 and 2001. Thisreflected trends in international fossil fuel prices and themove towards liberalised gas and electricity markets whichstimulated greater price competition.
Med unntak av diesel og blyfri bensin for transport sankenergiprisene mellom 1985 og 2001, i pakt med trendene innenprisene på fossilt brensel internasjonalt og skiftet i retning avliberaliserte gass-og elektrisitetsmarkeder, som stimulerte tilstørre priskonkurranse.
The reductionsoccurred despite increases in energy taxation — other thanthat for industrial electricity where the energy tax fell.
Reduksjonene fant sted på tross avøkningene innen energibeskatningen — bortsett fra for elektriskkraft til industrien, der energiavgiftene sank.
Energy prices generally fell between 1985 and 2001, offeringlittle incentive for energy saving.
Generelt sett sank energiprisene mellom 1985 og 2001, noe somgav lite insentiv til å spare energi.
Despite increases in taxation from 1985 to 2001, energy pricesfor most fuels dropped and the overall demand for energyincreased.
Trass i økte avgifter i perioden 1985 til 2001 sank energiprisenefor de fleste typer brensel, samtidig som den generelleetterspørselen etter energi økte.
With fossil fuels supplying more than half the EU’s electricity,price levels would need to be increased to include theestimated external costs of electricity production.
Mer enn halvparten av EUs forbruk av elektrisk kraft stammerfra fossilt brennstoff, og prisene vil måtte økes for at deanslåtte eksterne kostnadene ved kraftproduksjon skal kunneinnbefattes.
Subsidies continue to distort the energy market in favour offossil fuels despite the pressures these fuels place on theenvironment.
Tilskudd fører fortsatt til en dreining av energimarkedet iretning av fossilt brensel, til tross for miljøbelastningeneforbundet med denne typen brensel.
EU energy research and development expenditure has beenreduced at a time when innovation is needed to develop lesspolluting technologies.
EUs utgifter til forskning og utvikling innen miljø har gått nedselv om det er behov for nyskapning for å utvikle teknologi somforurenser mindre.
In the absence of an appropriate policy framework that aimsat the full internalisation of external costs to theenvironment, and at improved management of energydemand, the reduction of energy prices is likely to act as adisincentive to energy saving investments and may encourageenergy consumption.
I fravær av en passende politikkramme med sikte på fullt ut åinternalisere eksterne kostnader knyttet til miljøspørsmål samtforbedre styringen av energietterspørselen, vil reduksjonen avenergiprisene sannsynligvis virke som en hemsko på investeringeri energiøkonomisering, og vil i stedet kunne stimulere tilenergiforbruk.
Energy and environment in the European Union,Executive summary
Energi og miljø i Den europeiske union, Sammendrag
2001: The year in brief
2001 i korte trekk
Note The contents of this publication do not necessarily reflect the official opinions of the European Commission or other European Communities institutions.
Merknad Innholdet i denne rapporten gjenspeiler ikke nødvendigvis den offisielle holdningen til Europakommisjonen eller andre institusjoner i Det europeiske fellesskap.
Neither the European Environment Agency nor any person or company acting on the behalf of the Agency is responsible for the use that may be made of the information containedin this report.
Verken Det europeiske miljøbyrå eller personer eller selskaper som handler på byråets vegne er ansvarlig for den bruk som eventuelt måtte bli gjort av informasjonen i denne rapporten.
A great deal of additional information on the European Union is avail- able on the Internet.It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu.int).
Denne rapporten finnes på Internett: http://www.eea.eu.int
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 2002
Tilgang til informasjonen fås gjennom Europa-serveren (http://europa.eu.int).
The European Environment Agency (EEA) aims to support sustainable development and to help achieve significant and measurable improvement in Europe’s environment through the provision of timely, targeted, relevant and reliable information to policy-making agents and the public.
Det europeiske miljøbyrå (EEA) har som mål å støtte en bærekraftig utvikling og bidra til å oppnå en signifikant, målbar forbedring av Europas miljø ved å levere rettidig, målrettet, relevant og pålitelig informasjon til politiske beslutningstakere og allmennheten.
In 2001, the EEA continued to fulfil its mission through consolidating its annual reporting cycle in line with the developing environmental and sustainable development policy context in Europe, by publishing a wide range of reports on environmental issues and by improving access to data and information on its web site.
Miljøbyrået arbeidet i 2001 videre på denne oppgaven ved å styrke sine årlige rapporteringsrutiner i tråd med den politiske utviklingen innen miljø og bærekraftig utvikling i Europa, ved å utgi en rekke rapporter om miljøspørsmål og ved å forbedre tilgangen til data og informasjon på byråets nettsted.
It also continued to undertake many activities together with member countries and other partners aimed at improving the quality and timeliness of the information it can provide.
Byrået iverksatte også en rekke aktiviteter sammen med medlemslandene og andre partnere med sikte på å forbedre kvaliteten og øke rettidigheten på den informasjonen det leverer.
At the same time, it prepared itself for enlargement to 31 member countries in 2002 by reviewing its overall strategy and identifying three priority actions to guide future work programmes.
Samtidig forberedte byrået seg på utvidelsen til 31 medlemsland i 2002. Dette innebar en gjennomgang av byråets generelle strategi og identifisering av tre prioriteringsområder for framtidige arbeidsprogrammer.
The Agency also developed its internal organisation and procedures and extended its work programme.
Utvikling av en ramme for miljøpolitikk og bærekraftig utvikling i Den europeiske union
The developing framework for environmental policy and sustainable development in the European Union On the European scene, the most important developments for the Agency in 2001 were the European Commission’s proposal for the sixth environment action programme and ensuing negotiations in the European Parliament and the Council, and the launch of the EU strategy for sustainable development at the Gothenburg Summit in June.
På den europeiske arena var de viktigste hendelsene for byrået i 2001 Europakommisjonens forslag til et sjette handlingsprogram for miljø og påfølgende forhandlinger med Europaparlamentet og Rådet, samt lanseringen av EUs strategi for bærekraftig utvikling på toppmøtet i Gøteborg i juni.
Internationally, the agreement on the Kyoto Protocol on Climate Change in Marrakesh provided a clearer framework for many key aspects of environmental and sectoral policy and related information needs.
Internasjonalt ga avtalen om Kyoto-protokollen om klimaendringer, som ble inngått i Marrakech, klarere
2001: The year in brief
2001 i korte trekk rammer for mange nøkkelaspekter ved miljø- og sektorpolitikken og informasjonsbehov i den forbindelse.
Throughout the year, the Agency sought to provide guidance on how to integrate the information needs of these initiatives and the so-called Cardiff (sector integration) process into a coherent whole (see figure below).
Byrået har gjennom hele året søkt å yte veiledning om hvordan informasjonsbehovene ved disse initiativene kan integreres med den såkalte Cardiff-prosessen (sektorintegrasjon) til et sammenhengende hele (se figuren under).
At the same time, it worked to align its own work and outputs to this developing context, as regards both content and timing.
Samtidig har byrået arbeidet for å innrette sitt arbeid og sine resultater etter denne utviklingen, både når det gjelder innhold og synkronisering.