natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Countries lacking data for two or more consecutive years are not included in the trend calculations: the overall trend is based on 24 countries; the trend for heroin is based on 14 countries, cocaine on 14, and cannabis on 15.
Land som mangler data for to eller flere påfølgende år, er ikke medtatt i beregningsgrunnlaget for trenden. Den generelle trenden er basert på 24 land, trenden for heroin på 14 land, kokain 14 og cannabis 15.
See Figure DLO-6 in the statistical bulletin for further information.
Se figur DLO-6 i Statistiske opplysninger for ytterligere informasjon.
Sources: Reitox national focal points and, for population data, http://epp.eurostat.ec.europa.eu/
Kilder: Nasjonale kontaktpunkter i Reitox-nettet og for befolkningsdata http://epp.eurostat.ec.europa.eu/
Drug-related research in Europe, as reported by national focal points, is financed through national and European public funds.
Som de nasjonale kontaktpunktene rapporterer, blir narkotikarelatert forskning i Europa finansiert med midler fra både det offentlige, nasjonale og fra EU.
Several Member States report that research on drugs is financed by general national research funds (Germany, the Netherlands, Finland, the United Kingdom), Ministry of Health research funds (Italy) or by funds controlled by the national drug coordinating body (France, Sweden).
Flere medlemsstater rapporterer at narkotikaforskningen finansieres med generelle nasjonale forskningsmidler (Tyskland, Nederland, Finland, Storbritannia), forskningsmidler fra helseministeriet (Italia) eller midler som kontrolleres av det nasjonale samordningsorganet på området (Frankrike, Sverige).
In Romania, research is funded through international organisations, such as the Global Fund.
I Romania finansieres forskningen gjennom internasjonale organisasjoner, som The Global Fund.
Research activity of hepatitis C-positive drug users, is quoted particularly often in the German report, whereas the Dutch report focuses on new treatment methodologies.
Forskningsaktivitet narkotikabrukere, siteres spesielt ofte i den tyske rapporten, mens den nederlandske rapporten fokuserer på nye behandlingsmetoder.
Research studies quoted from the United Kingdom deal mainly with problem drug use, crime and market issues.
Forskningsstudier sitert i Storbritannia omhandler hovedsakelig problematisk narkotikabruk, kriminalitet og markedsrelaterte spørsmål.
The few references to neuroscientific research are primarily Dutch; however, the French MILDT has also financed a series of research projects in this area.
De få referansene som gjøres til nevrologisk forskning, er hovedsakelig nederlandske, men det franske MILDT har også finansiert en rekke forskningsprosjekter på området.
Taking peer-reviewed scientific publications as an indicator of scientific activity, an analysis of such publications during 2005 and 2006 and quoted in the national reports reveals a pattern of thematic research priorities that varies between countries.
Bruker vi fagfelle-vurderte vitenskapelige publikasjoner som en indikator på vitenskapelig aktivitet, avdekker en analyse av publikasjoner fra 2005 og 2006, som er sitert i nasjonale rapporter, at de tematiske prioriteringene varierer landene imellom.
Addiction treatment appears to be an important subject of research, with the majority of studies examining different aspects of substitution treatment.
Behandling av avhengighet synes å være et viktig forskningstema, og de fleste studiene undersøker ulike aspekter ved substitusjonsbehandling.
Research on prevention accounts for a much smaller proportion of the scientific literature cited in the national reports.
Forskning på forebygging utgjør en mye mindre del av den vitenskapelige litteraturen som siteres i de nasjonale rapportene.
Of the EMCDDA’s five key indicators, publications on infectious diseases are the most numerous, followed by publications on the prevalence of drug use among young people.
Hvis vi legger EONNs fem nøkkelindikatorer til grunn, er publikasjoner om infeksjonssykdommer i flertall, etterfulgt av publikasjoner om utbredelsen av narkotikabruk blant unge.
The scientific publications quoted in the national reports vary between countries.
Hvilke vitenskapelige publikasjoner som siteres i de nasjonale rapportene varierer fra land til land. Forskning på behandling, særlig behandling av hepatitt C-positive
Recently launched research programmes provide evidence of similar national research priorities among Member States.
Når det gjelder de nyeste forskningsprogrammene som er lansert i medlemsstatene, ser vi at de nasjonale forskningsprioriteringene følger det samme mønsteret.
Current national research funding in Germany is allocated to optimising treatment services to meet treatment demand, including basic research.
I Tyskland fordeles nasjonale forskningsmidler slik at behandlingstjenestene optimalt skal tilpasses behandlingsetterspørselen, også grunnforskningen.
In 2006, the Netherlands launched the research programme ‘Risk behaviour and dependence’.
I 2006 lanserte Nederland forskningsprogrammet ''Risikoatferd og avhengighet''.
In the United Kingdom, studies on the quality of treatment systems and on very young problem drug users have recently been initiated.
I Storbritannia har det nylig blitt satt i gang studier av kvaliteten på behandlingssystemene så vel som av svært unge problematiske narkotikabrukere.
The new Member States are mainly concentrating on building up the scientific base for their monitoring systems, for example through youth surveys.
De nye medlemsstatene fokuserer hovedsakelig på å bygge opp det vitenskapelige grunnlaget for sine kartleggingssystemer, f.eks. gjennom ungdomsundersøkelser.
) In some of the countries where the proportion of use-related offences involving cannabis has been decreasing, it is worth noting that absolute numbers of use-related offences involving cannabis are on the increase.)
) I en del av landene hvor andelen bruksrelaterte lovbrudd som involverer cannabis har gått ned, har det absolutte antallet bruksrelaterte lovbrudd som involverer cannabis, gått opp.)
The fact that the European average does not reflect the increase in heroin offences found in half of the reporting countries is mainly because countries for which data are missing for two consecutive years are not included in the European average but also because the European average takes into account national population sizes (thus giving more weight to figures from some countries than to others).
Det europeiske gjennomsnittet gjenspeiler ikke økningen i heroinlovbrudd som ble funnet i halvparten av de rapporterende landene. Dette skyldes hovedsakelig at land som mangler data for to påfølgende år ikke er inkludert i det europeiske gjennomsnittet, men også at det europeiske gjennomsnittet tar hensyn til befolkningsstørrelsen i hvert land (og følgelig tillegger tall fra noen land mer vekt enn andre).
EU research
EU-forskning
Drugs and driving — EMCDDA 2007 selected issue
Narkotika og bilkjøring, i EONNs utvalgte aspekter for 2007
A selected issue on drugs and driving gives an overview on the outcomes of different types of studies on this topic, focusing on cannabis and benzodiazepines, as well as on preventive and legal approaches towards this problem behaviour.
Det utvalgte aspektet om narkotika og bilkjøring gir et overblikk over resultatet av ulike studier på området, med fokus på cannabis og benzodiazepiner, samt forebyggende og lovgivningsmessige tilnærminger til denne problematferden.
This selected issue is available in print and on the Internet in English only (http://issues07.emcdda.europa.eu).
Dette utvalgte aspektet fås i trykt utgave og på internett (bare på engelsk) (http://issues07.emcdda.europa.eu).
EU funding for drug-related research is provided through research framework programmes, the most recent of which, the seventh framework programme (2007–13), was launched at the end of 2006.
EU finansierer narkotikarelatert forskning gjennom sine generelle rammeprogrammer for forskning. Det siste i rekken, det 7. rammeprogrammet (2007–13), ble lansert i slutten av 2006.
Research projects reporting on their results in 2005/06 emerged from the ‘Life quality’ theme in the fifth EU research framework programme (1998–2002).
Forskningsprosjekter som la fram resultater i 2005–06, hadde sitt utgangspunkt i ”Life Quality”-delen av EUs 5. rammeprogram (1998–2002). Blant disse er “Quasi-compulsory treatment of drug dependent offenders in Europe” (QCT), “Support needs for cocaine and crack users in Europe” (COCINEU) og “Integrated services aimed at dual diagnosis and optimal recovery from addiction“ (ISADORA).
The EU drugs action plan 2005–08 specifically calls on Member States to increase the provision of effective and diversified methods of prevention, treatment, harm reduction and social reintegration that are easily accessible.
EUs handlingsplan mot narkotika for perioden 2005–08 legger særlig vekt på at medlemsstatene skal øke tilbudet av effektive og diversifiserte tiltak for forebygging, behandling, skadereduksjon og sosial reintegrasjon, og at tiltakene skal være lett tilgjengelige.
These facets of the drug problem in Europe will be discussed in more detail in this chapter.
Disse aspektene ved narkotikasituasjonen i Europa vil bli nærmere drøftet i dette kapittelet.
content and availability of interventions.
informasjonsdekning.
Germany, the Netherlands and Norway have extended information coverage.
Hellas, Kypros, Litauen og Italia kartlegger skolebaserte forebyggende tiltak, mens Hellas, Polen, Sverige og Finland har iverksatt studier av det nærmiljøbaserte forebyggende arbeidet.
Greece, Cyprus, Lithuania and Italy monitor school-based prevention, while in Greece, Poland, Sweden and Finland, community-based prevention services are under study, and France has set up a centralised system to monitor drug prevention.
I tillegg har Frankrike etablert et sentralisert system for kartlegging av narkotikaforebyggende tiltak.
Some countries (the Czech Republic, the autonomous region of Galicia in Spain, Hungary and Norway) are already focusing on the evidence base when funding for interventions is applied for, and are considering introducing accreditation systems.
Enkelte land (Den tsjekkiske republikk, den selvstyrte regionen Galicia i Spania, Ungarn og Norge) fokuserer allerede på evidensgrunnlaget i søknader om finansiering av tiltak og vurderer å innføre akkrediteringssystemer. Portugal, Finland og Romania har minstekriterier for kvaliteten på forebyggingsprogrammer.
Information from Hungary and the Netherlands would suggest that the existence of prevention monitoring systems and quality criteria leads to better reporting on projects and evaluations and a higher quality of interventions.
Informasjon fra Ungarn og Nederland antyder at kartlegging av forebyggende tiltak og kvalitetskriterier fører til bedre rapportering av prosjekter, bedre evalueringer og høyere kvalitet på tiltakene.
Those that are evaluated are usually assessed in terms of the ‘scope and the acceptance of the intervention’ rather than ‘the extent to which the objectives have been achieved’ (Greek national report).
De som evalueres vurderes vanligvis i forhold til ”tiltakets omfang og aksept” snarere enn ”i hvilken grad målsettingene er nådd” (Hellas’ nasjonale rapport).
Prevention strategies can be targeted at different groups — ranging from total populations to specific risk groups — and the methods applied vary accordingly.
Forebyggingsstrategier kan rettes mot ulike grupper – fra hele befolkningen til bestemte risikogrupper – og metodene som anvendes, vil variere tilsvarende.
Treatment and harm-reduction measures are also available to drug users and drug addicts, and in a considerable number of countries their effectiveness has been evaluated through outcome studies.
Behandlings- og skadereduksjonstiltak er også tilgjengelig for brukere og avhengige, og svært mange land har gjennomført utfallsstudier for å evaluere virkningene av tiltakene.
Harm-reduction measures aim to prevent drug-related deaths and to reduce health-related harm, for example HIV or hepatitis C infections.
Skadereduserende tiltak tar sikte på å forebygge narkotikarelaterte dødsfall og redusere helseskader, som HIV- og hepatitt C-smitte.
Heroin dependence is usually treated with substitution therapy, and special programmes have been developed for cannabis, amphetamine and cocaine dependence.
Heroinavhengighet behandles vanligvis med substitusjonsterapi, og egne programmer har blitt utviklet for cannabis, amfetamin- og kokainavhengighet.
And, in the event of successful treatment, the next step is social reintegration.
Dersom behandlingen lykkes, er sosial reintegrasjon neste trinn.
As will be described below, the living conditions of many drug users are poor and social reintegration strategies often have to overcome considerable problems.
Som vi vil se nedenfor, lever mange narkotikabrukere under dårlige kår, og strategiene for sosial reintegrasjon møter ofte på enorme problemer.
For each type of intervention, examples are given from different countries and research results in support of their effectiveness, or otherwise, are discussed.
Det gis eksempler fra forskjellige land for hver type intervensjon, og forskningsresultater som viser tiltakenes eventuelle effektivitet, vil bli drøftet.
In the past few years, reviews on the effectiveness of prevention have been carried out in Germany (Bühler and Kröger, 2006) and the United Kingdom (Canning et al., 2004; Jones et al., 2006), and by the World Health Organisation (WHO) (Hawks et al., 2002).
De siste årene har effekten av forebyggende arbeid blitt gjennomgått i Tyskland (Bühler og Kröger, 2006) og Storbritannia (Canning et al., 2004; Jones et al., 2006) samt av Verdens helseorganisasjon (WHO) (Hawks et al., 2002).
These are helpful in defining good practice in prevention strategies.
Disse rapportene bidrar til å definere god praksis for forebyggingsstrategier.
The most recent and comprehensive study (Bühler and Kröger, 2006) evaluated 49 high-quality overviews, such as reviews and meta-analyses, on the prevention of substance abuse and drew conclusions regarding efficient strategies of drug prevention.
Den nyeste og mest omfattende studien (Bühler og Kröger, 2006) evaluerte 49 oversikter av høy kvalitet, som gjennomganger og metaanalyser angående forebygging av rusmiddelmisbruk, og trakk konklusjoner om effektive strategier for narkotikaforebygging.
In the sections below, the effectiveness of different types of prevention strategy is discussed, based on the results of this study and others.
I avsnittene som følger, drøftes effekten av ulike typer forebyggende strategier på grunnlag av resultatene fra denne og andre studier.
The effects of individual prevention strategies cannot, in general, be measured by changes in population-level prevalences of drug use.
Effekten av de ulike forebyggende strategiene lar seg ikke generelt måle av endringer i utbredelsen av narkotikabruk på befolkningsnivå.
However, every prevention strategy can be compared against the accumulated body of evidence, to determine whether or not it is an evidence-based intervention.
Enhver forebyggingsstrategi kan imidlertid jevnføres med det totale evidensgrunnlaget for å vurdere hvorvidt tiltaket er evidensbasert eller ikke.
This requires good information on the content, coverage and number of prevention interventions.
Dette krever detaljert informasjon om innholdet, dekningen og antallet forebyggende tiltak.
Improving the available information: monitoring, quality control and evaluation
Forbedring av tilgjengelig informasjon: kartlegging, kvalitetskontroll og evaluering
Member States are increasingly monitoring prevention interventions and, as a result, are delivering data on the
Medlemsstatene gjennomfører i økende grad kartlegging av forebyggende tiltak som iverksettes, og er derfor i stand til å presentere data om innholdet i og tilgjengeligheten av tiltakene. Tyskland, Nederland og Norge har god
(2002), in line with the HDA (2004), conclude that ‘the use of the mass media on its own, particularly in the presence of other countervailing influences, has not been
(2002) med at “bruken av massemedia, spesielt der andre, motsattvirkende krefter også er til stede, er ikke funnet å være en effektiv metode for å redusere bruken av ulike typer psykoaktive stoffer.
Evidence-based practice primarily concerned with the impact of the intervention on health or other relevant outcomes as a means to establish evidence for what works.
Evidensbasert praksis ser i hovedsak på hvilken helsemessig effekt intervensjonen har, eller andre relevante utfall som kan brukes som dokumentasjon på hva som fungerer.
Evidence-based practices are interventions (e.g. drug treatment) that have been consistently proven, based on scientific investigations (e.g. research studies), to result in preferred client outcomes (e.g. reduction in drug use).
Evidensbasert praksis er intervensjoner (f.eks. narkotikabehandling) som beviselig, basert på vitenskapelige undersøkelser (f.eks. forskningsstudier), resulterer i ønsket utfall for klientene (f.eks. redusert narkotikabruk).
Criteria commonly used to determine whether an intervention can be considered an evidence-based practice are efficacy and effectiveness (Brown et al., 2000; Flay et al., 2005).
De vanligste kriteriene for å avgjøre hvorvidt en intervensjon kan anses som en evidensbasert praksis, er effekt og effektivitet (”efficacy” og ”effectiveness”) (Brown et al., 2000; Flay et al., 2005).
The process of establishing evidence is, however, complicated by the fact that there are divergent views on how to judge the quality of the research studies investigating efficacy or effectiveness and on which type of research method (e.g. quantitative or qualitative) is the most appropriate to establish evidence of what works.
Prosessen med å etablere et evidensgrunnlag kompliseres imidlertid av at det er ulike syn på hvordan man vurderer kvaliteten på forskningsstudier som undersøker effekt eller effektivitet, og hvilken type forskningsmetode (f.eks. kvantitativ eller kvalitativ) som er best egnet til å etablere bevis for hva som fungerer.
As a consequence, conclusions about what works can differ.
Dermed kan det trekkes ulike konklusjoner om hva som fungerer.
It remains a challenge to determine how to evaluate and weigh the different sources of evidence in the decision-making process.
Det er fortsatt en utfordring å avklare hvordan man skal vurdere og veie de ulike beviskildene i beslutningsprosessen.
This will be even more difficult in the case of interventions for which a comprehensive evidence base has not yet been established but the experience of which would suggest may be effective.
Dette vil være enda vanskeligere når det gjelder intervensjoner som ennå ikke har et omfattende evidensgrunnlag, men som i praksis har vist tegn til effektivitet.
Despite these difficulties, the guiding assumption remains that evidence can help to improve healthcare practice and policy, and that discussion of evidence-based practices needs to be fostered, accompanied by clear criteria for evaluating evidence.
Likevel er hovedantakelsen fortsatt at et evidensgrunnlag kan bidra til å forbedre helsepraksis og -politikk, og at diskusjonen rundt evidensbaserte praksiser må oppmuntres og følges opp med klare kriterier for evaluering av beviser.
Efficacy is a measure of how well an intervention works under ideal research conditions.
Effekt er et mål på hvor bra en intervensjon fungerer under optimale forskningsforhold.
Efficacy is ideally determined by carrying out a controlled trial, in which some participants receive the intervention under test while a control group receives another intervention or no intervention, or, better still, in a randomised controlled trial, in which participants are randomly allocated to receive one of the two interventions (Cochrane Collaboration, 2007).
Effekten vurderes vanligvis ved å utføre et kontrollert forsøk der noen deltakere mottar intervensjonen, mens en kontrollgruppe mottar en annen eller ingen intervensjon. Alternativt kan man foreta et randomisert, kontrollert forsøk der deltakerne tilfeldig utvelges for å motta en av de to intervensjonene (Cochrane-samarbeidet, 2007).
It is generally believed that only randomised controlled trials or controlled trials, preferably combined with process evaluation, can establish the efficacy of an intervention and so provide a basis for future practice and policy.
Det er en utbredt antakelse at bare randomiserte, kontrollerte forsøk eller kontrollerte forsøk, fortrinnsvis i kombinasjon med prosessevaluering, kan vurdere effekten av en intervensjon og dermed etablere en basis for framtidig praksis og policy.
Unfortunately, however, the random allocation of participants to either an intervention or control group is not always feasible.
Det er imidlertid ikke alltid mulig å foreta en randomisert fordeling av deltakere til en intervensjon eller en kontrollgruppe.
Effectiveness is a measure of how well an intervention works in ordinary circumstances.
Effektivitet er et mål på hvor bra en intervensjon fungerer under vanlige forhold.
Frequently, interventions that have shown promise in controlled trials are implemented in the community to investigate how well they work under routine conditions.
Intervensjoner som har virket lovende under kontrollerte forsøk, prøves ofte ut i samfunnet for å undersøke hvor godt de fungerer under rutinemessige, kliniske forhold.
Effectiveness studies, e.g. national treatment outcome studies, are
Effektivitetsstudier, f.eks. nasjonale studier av behandlingsutfall,
To contribute to this exchange and further the dissemination of evidence-based practices, the EMCDDA is developing an online portal that will provide an overview of the latest available evidence regarding the effectiveness of different interventions as well as tools available to improve the quality of interventions and concrete best-practice examples implemented in Member States of the EU.
For å bidra til denne utvekslingen og videreføre spredningen av evidensbaserte praksiser utvikler EONN en internettportal som skal gi en oversikt over den nyeste tilgjengelige litteraturen om effekten av ulike intervensjoner og hvilke verktøy som kan benyttes for å heve kvaliteten på intervensjonene, samt konkrete eksempler på beste praksis gjennomført i medlemsstatene i EU.
The Cochrane Collaboration will be an important source of information to the portal.
Cochrane-samarbeidet vil være en viktig informasjonskilde for portalen.
However, other evidence suggests that mass media campaigns can have positive effects if used as a supporting measure to reinforce other strategies (Bühler and Kröger, 2006).
I tillegg har deler av Irlands nasjonale kampanje dersom de brukes som støttetiltak for andre strategier (Bühler og Kröger, 2006).
national drug prevention campaign in Ireland seek to dispel some of the myths that surround cannabis, such as claims that it is ‘organic’ and ‘natural’.
for å forebygge bruk av narkotika hatt som mål å avlive noen av mytene rundt cannabis, f.eks. at det er ”organisk” og ”naturlig”.
(2006) found that 30 % of users were less likely to take cocaine after seeing advertisements, although 56 % reported that the campaign did not alter their intentions to use cocaine and 11 % claimed that they were more likely to use.
(2006) at 30 % av brukerne hadde mindre sannsynlighet for å bruke kokain etter å ha sett annonsen, men samtidig rapporterte 56 % at kampanjen ikke endret sannsynligheten for at de ville bruke kokain, og 11 % mente at den økte sannsynligheten.