natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Although the physical impact of climate changes can be better predicted, with the constant improvement of the accuracy of models, data obtained on the Mediterranean spatial scale are still somewhat unreliable for the assessment and solution of practical problems.
Selv om datamodellene er blitt stadig nøyaktigere, og de fysiske konsekvensene av klimaendringene dermed er blitt lettere å forutsi, er data for middelhavsbassenget fortsatt ikke helt pålitelige til bruk i vurderinger eller.for å løse praktiske problemer.
It is also more difficult to estimate the impact of such physical changes on the future socio-economic framework of the threatened areas and countries, especially if considered in conjunction with other threats posed by human activity.
Det er også vanskeligere å vurdere konsekvensene av fysiske forandringer på de framtidige samfunnsøkonomiske rammer i de områder og land som trues, særlig hvis vi ser dem i sammenheng med andre trusler som menneskets aktiviteter representerer.
Major potential impacts identified in the UNEP/MAP studies
Viktigste potensielle konsekvenser identifisert i UNEP/MAPs studier
Delta of Ebro, Spain increased coastal erosion; reshaping of coastline; loss and flooding of wetlands; reduced fisheries yield
Ebro-deltaet Spania økt kysterosjon; omdanning av kystlinjen; tap og oversvømmelse av våtmarker; redusert fiskefangst
Delta of Rhone, France erosion of unstable or threatened parts of coastline; reduction of wetlands and agricultural land; increased impact of waves; increased salinisation of coastal lakes; déstabilisation of dunes; intensified tourism
Rhône-deltaet Frankrike erosjon av ustabile eller truede deler av kystlinjen; reduserte våtmarksarealer og jordbruksarealer; økt bølgeeffekt; økt saltinnhold i kystnære innsjøer; sandflukt; intensivert turisme
Delta of Po, Italy increased flooding and high-water events; increased coastal erosion; retreat of dunes; damage to coastal infrastructure; salinisation of soils; alteration to seasonal water discharge regimes; reduced near-shore water mixing and primary production; increased bottom water anoxia
Po-deltaet Italia økt forekomst av flom og høyvann; økt kysterosjon; tilbaketrekning av sanddyner; skader på kystinfrastruktur; forsaltning av jordsmonnet; forandring av sesongavhengig utslippsregime; nedsatt sirkulasjon ¡ sjøen nær kysten og nedsatt primærproduksjon; økt anoksi i bunnvannet
Delta of Nile, Egypt increased coastal erosion; overtopping of coastal defences and increased flooding; damage to port and city infrastructure; retreat of barrier dunes; decreased soil moisture; increased soil and lagoon water salinity; decreased fisheries production
Nil-deltaet Egypt økt kysterosjon; økt bølgeeffekt - slår over kystvernstrukturer, økt oversvømmelse; skade på havneanlegg og byinfrastruktur; tilbaketrekning av barrieredynene; redusert jordfuktighet; økt saltinnhold i jordsmonnet og i vannet i lagunen; redusert fiskefangst
Ichkeul-Bizerte, Tunisia increased évapotranspiration leading to decreased soil moisture, reduced lake fertility and enhanced salinity; increased salinity of the lakes and shift to marine fish fauna; reduced extent of wetlands and loss of waterfowl habitat
Ichkeul-Bizerte Tunisia økt fordampning, derav redusert jordfuktighet, redusert fruktbarhet og økt saltinnhold i innsjøene; økt saltinnhold i innsjøene og overgang til en marin fiskefauna; redusert våtmarksareal og tap av vannfuglhabitater
Thermaikos Gulf, Greece inundation of coastal lowlands; saline water penetration in rivers; drowning of marshland; increased sea water stratification and bottom anoxia; decreased river runoff; salinization of ground water; decreased soil fertility; damage to coastal protective structures; extension of tourist season
Thermaikos-bukten Hellas oversvømmelse av lavlandet på kyststripen; saltvannsinntrenging i elvene; oversvømmelse av sumpland; økt lagdeling ¡ sjøvannet og anoksi på bunnen; nedsatt vannføring ¡ elvene; forsaltning av grunnvannet; jordsmonn med redusert fruktbarhet; skade på kystvernstrukturer; forlenget turistsesong
Island of Rhodes, Greece increased coastal erosion; salinisation of aquifers; increased soil erosion
Rhodos Hellas økt kysterosjon; forsaltning av de vannførende lag; økt jorderosjon
Maltese Islands, Malta salinisation of aquifers; increased soil erosion; loss of freshwater habitats; increased risk for human health, livestock and crops from pathogens and pests
Maltesiske øyer Malta forsaltning av de vannførende lag; økt jorderosjon; tap av ferskvannshabitater; økt helserisiko for mennesker, buskap og avlinger pga. sykdomsframkallende og skadegjørende organismer
Kastela Bay, Croatia inundation of Pantana spring and Zrnovica estuary; increased salinization of estuaries and groundwater; negative impact on coastal services and infrastructure; accelerated deterioration of historic buildings; increase in domestic, industrial and agricultural water requirements
Kastela-bukten Kroatia oversvømmelse av Pantana-kilden og Zrnovica-estuariet; økt forsaltning av estuarier og grunnvann; negativ påvirkning av tjenester og infrastruktur på kysten; framskyndet forvitring av historiske monumenter; økt vannbehov i husholdningene, industrien og jordbruket
Syrian coast increased soil erosion; modification of vegetation cover due to increased aridity; increased sal ¡nisation of aquifers; erosion of beaches and damage to coastal structures and human settlements due to exceptional storm surges
Den syriske kyst Syria økt jorderosjon; endret vegetasjonsdekke pga. økt tørke; økt forsaltning av de vannførende lag; stranderosjon og skade på kystvernstrukturer og boliger pga. ekstreme værforhold
Cres-Lolinj, Croatia increased salinisation of lake Vrana; extension of tourist season; increased risk from forest fires
Cres-Losinj Kroatia økt saltinnhold i Vrana-sjøen; forlenget turistsesong; økt skogbrannfare
Albanian coast, Albania salinisation of coastal aquifers and shortage of adequate quality of drinking water; soil erosion (physical); extension of summer drought; extension of tourist season
Den albanske kyst forsaltning av kystnære vannførende lag og mangel på vann av drikkevannskvalitet; jorderosjon (fysisk); forlengelse av tørketiden; forlenget turistsesong
Fuka-Matrouh, Egypt increased évapotranspiration and decreased rainfall; extension of summer aridity; increased coastal erosion; flooding in eastern part; decreased soil fertility
Fuka-Matrouh Egypt økt fordampning og økt nedbør; forlenget tørkeperiode; økt kysterosjon; oversvømmelse i østlig del; redusert fruktbarhet i jordsmonnet forsaltning av grunnvannet; økt nedbør; fare for oversvømmelse
Sfax coastal area, Tunisia salinisation of ground water; increased rainfall; possible flooding
Kystområdet ved Sfax Tunisia
Sealevel rise in the Mediterranean region over the past 10 000 years
Økning av havnivået i Middelhavet i løpet av de siste 10 000 år
Biodiversity and ecosystem changes
Biodiversitet og endringer i økosystemene
Mediterranean marine fauna and flora provide a rich diversity of species which represent 8-9 % of world seas species richness (4-18 % according to the groLip of species considered e.g. mollusc, echinoderms, crustaceans etc).
Middelhavets marine fauna og flora inneholder et rikt artsutvalg og representerer 8-9 % avverdens marine artsrikdom (4-18 % avhengig av artsgruppe, f.eks. bløtdyr, pigghuder, krepsdyr osv.).
The Mediterranean marine ecosystem is a high-diversity ecosystem.
Middelhavets marine økosystem er et høyt diversifisert økosystem.
As such, it is highly vulnerable to environmental perturbation and the impact of pressures is expected to be more significant.
Som sådan er det svært utsatt for miljøforstyrrelser, og konsekvensene av belastningene forventes bare å bli større.
Such perturbations in marine and coastal environment include pollution, overexploitation of marine living resources, habitat erosion, climatic changes (e.g. through the greenhouse effect), introduction of nonindigenous species and other human activities leading to environmental degradation.
Forstyrrelsene i kyst- og havmiljøet omfatter forurensning, overbeskatning av havets levende ressurser, habitaterosjon, klimaendringer (f.eks. pga. drivhuseffekten), innføring av ikkestedegne arter og annen menneskelig aktivitet som påvirker miljøet.
Mediterranean fisheries resources are in a state of overexploitation driven by rising prices and demand in the past decades.
Middelhavets fiskeriressurser blir overbeskattet som følge av økt prisnivå og etterspørsel i de siste tiårene.
Over-fishing and fishing practices largely account for
Overfiske og effektivisering av fangstmetodene er de viktigste årsakene til disse konsekvensene for naturlige bestander og habitater:
30 the impact on natural stocks and habitats:
30 demersale fiskebestander (bunnfiskbestander) blir vanligvis fullt beskattet, om ikke overbeskattet, og den generelle tendensen er at individenes størrelse blir mindre, små pelagiske fiskebestander varierer sterkt med hensyn til omfang (avhengig av miljøforhold) og blir sannsynligvis ikke fullt beskattet, kanskje med unntak av ansjosen, store pelagiske fiskebestander (makrellstørje og sverdfisk) blir overbeskattet også av internasjonale industrifartøyer, særlig makrellstørje, som har et viktig gytefelt i Middelhavet, habitater av stor biologisk betydning, som engene av Posidonia oceanica, blir ofte ødelagt av trålere som opererer inntil kysten.
Sources: ETC/MCE compilation based on: Ribera & Boudouresque, 1995; National Centre for Marine Research, Greece data; CIESM 1999a; CIESM 1999b Introduction of nonindigenous species is not a recent phenomenon in the Mediterranean Sea.
Kilder: Kompilasjon ved ETC/MCE på grunnlag av: Ribera & Boudouresque 1995, data fra National Centre for Marine Research, Hellas, CIESM 1999a, CIESM 1999b Innføringen av ikke­stedegne arter er ikke noe nytt fenomen i Middelhavet.
A massive introduction of tropical species to the Red Sea was observed after the construction of the Suez Canal in 1869 (Lessepsian migration called after the famous Canal engineer Ferdinand de Lesseps).
Tropiske arter kom i hopetall inn fra Rødehavet etter at Suezkanalen ble åpnet i 1869 (såkalt lessepsiansk migrasjon, etter den berømte ingeniøren Ferdinand de Lesseps som bygget kanalen).
Other species are also being imported through transportation or intentionally through aquaculture practice.
Andre arter innføres også i forbindelse med transport, eventuelt forsettlig, til akvakulturanlegg.
Reduction of habitats caused by anthropogenic pressures, coastal land development and coastal eutrophication, impacting directly on productivity but also on nursery grounds, leads to a reduction in biodiversity and ecosystem changes.
Habitatnedgang som følge av menneskeskapte belastninger, utbygging av kystarealer og eutrofiering av kysten som virker direkte inn på produktiviteten og også påvirker yngelområdene, medfører redusert biologisk mangfold og forandringer i økosystemene.
No general effects of species disappearance have been ascertained for the Mediterranean Sea.
Det er ikke påvist noen generell miljøvirkning i Middelhavet i den forstand at arter har dødd ut.
Nevertheless, changes in species composition and richness have been detected for some seas in the Mediterranean Sea.
Likevel er det påvist endringer i artenes sammensetning og rikdom i noen deler av Middelhavet.
Habitat loss or reduction that potentially could lead to extinction has been reported for species which are considered endangered such as Monk seal and other marine mammals, red coral, sea turtles and colonial water birds.
Tap eller nedgang i habitater som potensielt kan føre til utryddelse er rapportert for arter som betraktes som truet, som munkesel og andre havpattedyr, rød korall, havskilpadde og vannfugler som lever i kolonier
Composition of Benthic communities in an undisturbed (left pie) and in a polluted area (right pie).
Sammensetningen av bentiske samfunn i et uberørt og et forurenset område.
List of endangered or threatened marine and freshwater species in the Mediterranean.
Listen over truede marine arter og ferskvannsarter i middelhavsregionen.
(Annex II of the Protocol concerning Specially Protected areas and Biological Diversity in the Mediterranean Sea adopted in the Barcelona Convention in 1996; revised in the Bern Convention, 1998) ophidianus
(Vedlegg II til Protokoll om særlige verneområder og biologisk mangfold i Middelhavet, vedtatt av Barcelonakonvensjonen i 1996 og revidert ved Bern-konvensjonen av 1998).
Acipeiisn Aphanius Aphanius sturio fasciatus iberus
Sc/iimmelmannia Schoubsboei Mitra zonata Patella femiginea
In 1975, the Mediterranean countries and the EEC adopted the Mediterranean Action Plan (MAP) and in 1976 the Convention for the Protection of the Mediterranean Sea against Pollution (Barcelona Convention).
I 1975 vedtok middelhavslandene og EF en Handlingsplan for Middelhavet (MAP), og i 1976 en konvensjon om beskyttelse av Middelhavet mot forurensning (Barcelona-konvensjonen).
The Convention envisages the preparation of technical protocols.
Konvensjonen legger opp til ytterligere tekniske protokoller.
The main objectives of MAP were to assist the Mediterranean governments to assess and control marine pollution, to formulate their national environment policies, to improve the ability of governments to identify better options for alternative patterns of development and to make better rational choices for allocation of resources.
Hovedmålsetningene i MAP var å hjelpe regjeringene i statene rundt Middelhavet til å vurdere og begrense forurensningen av havet, utarbeide en nasjonal miljøpolitikk, sette regjeringene bedre i stand til å identifisere alternative utviklingsmønstre og gjøre bedre rasjonelle valg for ressursfordelingen.
The MED POL programme, major component of MAP, played a leading role in upgrading the technical capabilities of most Mediterranean countries (19751981).
MED POL-programmet, hovedbestanddelen i MAP, spilte en viktig rolle i oppgraderingen av middelhavslandenes tekniske kapasiteter (1975-1981).
In its second phase it developed and maintained national monitoring programmes in the region.
Programmets annen fase var viet utviklingen og gjennomføringen av nasjonale overvåkingsprogrammer i regionen.
A large number of concrete actions were taken by several countries in conformity with the requirements and provisions of MAP, thus influencing the environmental policies and practices of the Mediterranean covintries.
Mange land har iverksatt en lang rekke konkrete tiltak i samsvar med kravene og vilkårene i MAP, noe som har påvirket miljøpolitikken og miljøpraksis i regionen.
In 1995 a new phase of MAP was approved, and was renamed 'Action Plan for the Protection of the Marine Environment and the Sustainable Development of the Coastal Areas of the Mediterranean'. This second phase was designed taking into account the achievements and shortcomings of MAP's first twenty years of existence, as well as the results of recent developments such as the United Nations Conference on Environment and Development (Rio de Janeiro, 1992).
I 1995 gikk MAP inn i en ny fase og ble omdøpt til 'Handlingsplan for beskyttelse av det marine miljø og bærekraftig utvikling i kystområdene i Middelhavet' (Action Plan for the Protection of the Marine Environment and the Sustainable Development of the Coastal Areas of the Mediterranean) og skulle nettopp ta hensyn til de resultater og mangler ved MAP som hadde kommet fram under handingsplanens 20-årige eksistens, i tillegg til resultatene av senere begivenheter som FNs konferanse om miljø og utvikling (Rio de Janeiro, 1992).
In the meantime, MED POL has entered its third phase shifting emphasis from pollution assessment to pollution control by means of action plans, programmes and measures for the prevention and control of pollution, for the mitigation of impacts and for the restoration of systems already damaged by pollution.
I mellomtiden har MED POL gått inn i sin tredje fase. Vekten skiftes nå fra en vurdering av forurensningen til forurensningskontroll ved hjelp av handlingsplaner, programmer og tiltak med sikte på å forebygge og bekjempe forurensningen, for å redusere konsekvensene av forurensning og bygge opp igjen systemer som er blitt skadet av forurensning.
Barcelona Convention and its Protocols
Barcelonakonvensjonen og protokollene til den
Entered
Vedtatt
Barcelona Convention
Barcelonakonvensjonen
Convention for the Protection of the Mediterranean Sea Against
Konvensjonen om beskyttelse av det marine og
Convention for the Protection of the Marine Environment and the Coastal Region of the Mediterranean
Konvensjonen om beskyttelse av Middelhavet mot forurensning kystnære miljø i Middelhavsområdet
Protocol for the Prevention of Pollution of the Mediterranean Sea by Dumping from Ships and Aircraft
Protokol! om forebyggelse og eliminering av forurensning av Middelhavet forårsaket av dumping fra skip og luftfartøy og avbrenning til havs
Protocol Concerning Cooperation in Combating Pollution of the Mediterranean Sea by Oil and other Harmful Substances in Cases of Emergency
Protokoll om samarbeide om bekjempelse af forurensning av Middelhavet med olje og andre skadelige stoffer i tilfelle av kritiske situasjoner
Land-Based Sources (LBS) Protocol
Protokoll om landbaserte kilder (LBS-protokollen)
Protocol for the Protection of the Athens, Mediterranean Sea against Pollution Greece, from Land-Based Sources 17.5.1980
Protokoll om beskyttelse av Middelhavet mot landbasert forurensning og aktivitet
Protocol for the Protection of the Mediterranean Sea against Pollution from Landbased Sources and Activities
Protokoll om beskyttelse av Middelhavet mod landbasert forurensning
Protocol Concerning Specially Protected Areas
Protokoll om særlige verneområder
Protocol Concerning Specially Protected
Protokoll om særlig beskyttede områder av Middelhavet
Protocol Concerning Mediterranean Specially Protected Areas
Protokoll om særlig beskyttede områder og biologisk mangfold i Middelhavet
9 - 10.6.1995 Areas and Biological The new Protocol Diversity in the indudes Annexes Mediterranean which were adopted in Monaco, on 24.11.19%
Barcelona, Spania 9-10.6.1995 Den nye protokollen inneholder bilag, som ble vedtatt i Monaco den 24.11.1996.
Exploitation of the Continental Shelf and the Seabed and its Subsoil
Protokoll om beskyttelse av Middelhavet mod forurensning forårsaket av etterforskning på og utnyttelse af kontinentalsokellen, havbunnen og dens undergrunn
There are several EU and international programmes and projects which deal with one or more aspects of the environment in the Mediterranean.
Det finnes flere europeiske og internasjonale programmer og prosjekter som er viet ett eller (1ère aspekter ved miljøet i Middelhavet.
Furthermore, a good share of other EU programmes which cannot be classified strictly as environmental programmes, falling under 'regional development' transnational co-operation; telecommunication, etc, also have some important environmental component.
I tillegg har en god del andre EU-programmer som ikke direkte kan klassifiseres som miljøprogrammer men snarere inngår i et tverrnasjonalt samarbeid om 'regionalutvikling', telekommunikasjoner osv., også en viktig miljøkomponent.
These arise also from the incorporation of environmental concerns in sectoral policies and planning as requested by the consolidated EU treaty (The Amsterdam Treaty).
Disse har sitt utspring i innlemmelsen av miljøaspekter i politikken og planleggingen i andre sektorer i henhold til Amsterdam-traktaten.
However, information on environmental programmes, funding and projects within the EU is fragmented, the environment being a transversal issue which is dealt with by several Commission Directorates General (DGs).
Imidlertid er informasjon om miljøprogrammer, finansiering og prosjekter i EU fragmentert som følge av at miljø berører en rekke fagfelt som hver har 'sitt' Generaldirektorat (DG) i Europakommisjonen.
The following list of the EU programmes is not complete but it is worth mentioning some of the projects that have an impact on the information, knowledge and actions of the Mediterranean marine and coastal environment:
Nedenstående oversikt over EU-programmer er ikke komplett, men det er verdt å nevne enkelte av de prosjektene som har betydning for informasjon og kunnskap om og tiltak som gjelder havn og kystmiljøet i Middelhavet:
The MEDA programme, is part of the creation of a Euro-Mediterranean free-trade zone and has stressed the need for continuing cooperation in the sectors of energy policy, environment, water policy, maritime transport, . agriculture, reducing food dependency, developing regional infrastructure, and the transfer of technology.
MEDA-programmet er et ledd i opprettelsen av en frihandelssone mellom EU og middelhavslandene og har understreket behovet for kontinuerlig politisk samarbeid innen energi, miljø, vann, skipsfart, jordbruk, redusert matvareavhengighet, utvikling av regionale infrastrukturer samt teknologioverføring.
LIFE Third Countries, includes 15 Mediterranean countries and provides, inter alia, funds for technical assistance in the establishment of environmental administrative structures.
'LIFE Third Countries' omfatter 15 middelhavsland og skaffer bl.a. finansiering av teknisk bistand i forbindelse med etableringen av miljøforvaltningsstrukturer.
Environment and Climate Programmes with major focus on European Land-Ocean Interaction Studies (ELOISE).
Miljø- og klimaprogrammer med fokus på interaksjonsprosesser mellom hav og land i Europa (ELOISE).
The AVICENNE programme, covering areas of action such as organic and inorganic pollutants and their effects on the environment (cooperation with the Maghreb and the countries of the Mediterranean basin).
AVICENNE-programmet dekker tiltaksområder som organisk og uorganisk forurensning og deres påvirkning av miljøet (samarbeid med Maghreb-landene og middelhavslandene).
The FAIR programme had the aims of promoting and harmonising research in the major European primary food and non-food sectors including agriculture, forestry, fisheries and aquaculture.
FAIR-programmet hadde som siktemål å fremme og harmonisere forskning innenfor de største europeiske primærnæringene, både matvareproduserende og andre, inkludert jordbruk, skogbruk, fiskerier og akvakultur.
RECITE and ECOS OUVERTURE programmes, stimulating inter-regional cooperation among EU member states and third countries in the Mediterranean basin on topics which are relevant at regional level.
DG Regionalpolitikk-programmene RECITE og ECOS OUVERTURE, som stimulerer til interregionalt samarbeid blant EU-stater og tredjestater i middelhavsbassenget om emner som er av regional betydning.
INTERREG funds actions and studies for transnational strategies, identification of environmentally sensitive areas, actions to improve the territorial management of the marine areas at the periphery of the European Union, based on both economic development and environmental protection and improvement (e.g. integrated coastal development, prevention and control of sea pollution, and environmental protection).
INTERREG finansierer tiltak og undersøkelser med sikte på transnasjonale strategier, identifisering av miljøfølsomme områder, tiltak for å forbedre territorialforvaltningen av havområder i EUs utkant, basert både på økonomisk utvikling og miljøvern og miljøforbedring (f.eks. integrert kystutvikling, forebyggelse og bekjempelse av havforurensning', samt miljøvern).
TERRA programme within the framework of Article 10 of the European Regional Development Fund (ERDF) Regulation.
TERRA-programmet innenfor rammen av artikkel 10 i Forordningen om opprettelse av Det europeiske fond for regionalutvikling (ERDF).
Many regional programmes have also been launched in co operation with other multilateral organisations or international NGOs which are active in the region.
Mange regionale programmer er også iverksatt i samarbeid med andre multilaterale organisasjoner eller internasjonale frivillige organisasjoner som er aktive i regionen.