natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Overall, 22¢% of primary cannabis users entering outpatient treatment are occasional users (or have not used it the month before entering treatment), probably often referred by the criminal justice system; 11¢% use cannabis weekly or less often; about 17¢% use it two to six times a week; and 50¢% are daily users, the most
Generelt er 22¤% av brukerne som har cannabis som primærrusmiddel og som behandles poliklinisk, sporadiske brukere (eller har ikke brukt stoffet den siste
58) See the box ‘Adverse health effects of cannabis use’.59) See Figure TDI-2 (part ii) and Tables TDI-5 (part ii) and TDI-24 in the 2010 statistical bulletin.
58) Se boksen ”Negative helseeffekter av cannabisbruk”.59) Se figur TDI-2 (del ii) og tabell TDI-5 (del ii) og TDI-24 i¤Statistiske opplysninger 2010.
60) See Table TDI-22 (part i) in the 2010 statistical bulletin.61) See Figure TDI-1 and Table TDI-3 (part iv) in the 2010 statistical bulletin.62) See Tables TDI-10 (part iii) and (part iv) and TDI-21 (part ii) in the 2010 statistical bulletin.
60) Se tabell TDI-22 (del i) i¤Statistiske opplysninger 2010.61) Se figur TDI-1 og tabell TDI-3 (del iv) i¤Statistiske opplysninger 2010.62) Se tabell TDI-10 (del iii) og (del iv) og TDI-21 (del ii) i¤Statistiske opplysninger 2010.
Chapter 3: Cannabis problematic group.
Kapittel 3: Cannabis måneden før behandling), og de er sannsynligvis ofte henvist til behandling av strafferettssystemet; 11¤% bruker cannabis ukentlig eller sjeldnere, ca.
Considerable differences are observed between countries.
Det er store forskjeller landene imellom.
In Hungary, Romania and Croatia more than half of cannabis clients are occasional users, while in Belgium, Bulgaria, Denmark, Ireland, Spain, France, Malta and the Netherlands more than 50¢% are daily users¢(63).
I¤Ungarn, Romania og Kroatia er over halvparten av cannabisklientene sporadiske brukere, mens over 50¤%¤er daglige brukere i¤Belgia, Bulgaria, Danmark, Irland, Spania, Frankrike, Malta og Nederland¤(63).
274 counselling centres in 2007, 47¢% of outpatients were diagnosed as occasional users showing no symptoms of dependence or abuse, and about 30¢% of these received no further counselling (Obradovic, 2009).
I¤en studie gjennomført i¤226¤av de 274 rådgivningssentrene i¤2007, ble 47¤% av de polikliniske pasientene diagnostisert som sporadiske brukere som ikke viste noen symptomer på avhengighet eller misbruk, og om lag 30¤% av disse fikk ingen videre rådgivning (Obradovic, 2009).
In contrast, among the 53¢% diagnosed with dependence or abuse at admission, nearly 80¢% were offered further counselling, and most others were referred to treatment centres.
Derimot fikk nærmere 80¤% av de 53¤% som ved inntak ble diagnostisert med avhengighet eller misbruk, tilbud om videre rådgivning, og de fleste andre ble henvist til behandlingssentre.
Half of the clients attending a second counselling session reported a reduction in their cannabis use.
Halvparten av klientene som møtte opp til neste rådgivningstime, rapporterte å¤ha redusert bruken av cannabis.
This was more often the case among self-referred users and those referred by health professionals, while those referred by the criminal justice system were more likely to drop out after a few sessions.
Dette var oftere tilfellet for dem som selv hadde tatt initiativet eller som var blitt henvist av helsepersonell, mens de som var blitt henvist gjennom strafferettssystemet lettere falt ut etter et par timer.
In France, the network of youth counselling centres, also known as cannabis clinics, provides users with services varying in duration and approach depending on the severity of drug use. In a study carried out in 226 of the
Som et alternativ til strafferettslig forfølgning henviser strafferettssystemet i¤Ungarn kvalifiserte narkotikalovbrytere til ”forebyggende rådgivning” og i¤de alvorligste tilfellene til spesialiserte behandlingstiltak.
As an alternative to criminal prosecution, the criminal justice system in Hungary refers eligible drug offenders to a ‘preventive counselling service’, and the more severe cases to specialist treatment facilities.
Brukere som henvises gjennom strafferettssystemet¤— ca.
Users referred by the criminal justice system, about 85¢% of all cannabis clients, must take part in drug treatment or psychosocial counselling at least once a fortnight for six months, to obtain a discharge certificate. Otherwise, they may face criminal prosecution.
85¤% av alle cannabisklientene — må følge narkotikabehandlingen eller møte til psykososial rådgivning minst en gang hver fjortende dag i¤seks måneder for å¤bli utskrevet. Ellers risikerer de straffesak.
Several recent reviews have looked into the adverse health effects associated with cannabis use (EMCDDA, 2008a; Hall and Degenhardt, 2009).
I¤den senere tid er det kommet ut flere rapporter som har gjennomgått negative helseeffekter forbundet med bruk av cannabis (EONN, 2008a; Hall og Degenhardt, 2009).
These include acute effects such as anxiety, panic reaction and psychotic symptoms, which are often reported by first-time users.
Av disse kan nevnes angst, panikkreaksjoner og psykotiske symptomer, som ofte rapporteres ved førstegangs bruk.
Such effects account for a substantial number of drugrelated hospital emergencies demands in the few countries that monitor them.
Disse effektene står for et stort antall av alle narkotikarelaterte akuttmedisinske tilfeller i¤de få landene som overvåker dem.
Cannabis use also appears to increase the risk of being involved in a traffic accident by two to three times (EMCDDA, 2008b).
Cannabisbruk synes også å¤være forbundet med en dobling eller tredobling av risikoen for trafikkulykker (EONN, 2008b).
Germany, the Netherlands and the United Kingdom offer Internetbased cannabis treatment in order to facilitate treatment access to users who are reluctant to seek help within the specialist drug treatment system.
Cannabisbruk kan også ha kroniske effekter som kan være direkte knyttet til bruksmønster (hyppighet og mengde), bl.a. cannabisavhengighet, men også kronisk bronkitt og andre luftveissykdommer. Cannabisbruk under graviditet kan føre til nedsatt fødselsvekt, men synes ikke å¤være forbundet med fødselsskader.
A quality label and guidelines in this field are now being developed in the Netherlands.
Forbindelsen mellom cannabisbruk og depresjon og selvmord er fortsatt usikker.
Cannabis use can also have chronic effects which may be directly linked with the patterns of use (frequency and quantities).
Tyskland, Nederland og Storbritannia tilbyr internettbasert cannabisbehandling for å¤gjøre tilgangen til behandling lettere for brukere som har motforestillinger mot å¤søke hjelp i¤det spesialiserte behandlingsapparatet.
These include cannabis dependence but also chronic bronchitis and other respiratory diseases. Cannabis use during pregnancy could reduce birth weight, but does not seem to cause birth defects.
Internettbaserte behandlingstiltak består enten av selvhjelpsprogrammer uten kontakt med rådgivere, eller strukturerte programmer med fast oppsatte møter med rådgiver (se EONN, 2009b).
The association of cannabis use with depression and suicide is still uncertain.
Nederland er nå i¤ferd med å¤utvikle en kvalitetsordning og retningslinjer for slike tiltak.
The Netherlands also reports the evaluation of a novel family motivational intervention for cannabis users with recent onset of schizophrenia.
Det er også usikkert om cannabis har innvirkning på kognitive ferdigheter og en eventuell reversering av effektene.
This intervention aims at reducing cannabis use, increasing medication compliance and improving parent–child relations among this group. Preliminary results, after three months, show a¢significant reduction in cannabis use compared to usual psychoeducation, while the other outcome variables did not differ.
Regelmessig bruk av cannabis i¤ungdommen kan ha negativ effekt på den psykiske helsen hos unge voksne, og det er dokumentert at økt brukshyppighet er forbundet med økt risiko for psykotiske symptomer og forstyrrelser (Hall og Degenhardt, 2009; Moore et al., 2007).
The impact of cannabis on cognitive performance, and its reversibility, remains unclear.
Dette tiltaket tar sikte på å¤redusere bruken av cannabis, øke gjennomføringsgraden for den medisinske behandlingen og forbedre foreldre/barn-relasjonene i¤denne gruppen.
Regular cannabis use in adolescence might adversely affect mental health in young adults, with evidence of an increased risk of psychotic symptoms and disorders that increase with frequency of use (Hall and Degenhardt, 2009; Moore et al., 2007).
De første resultatene, etter tre måneder, viser en signifikant reduksjon i¤bruken av cannabis sammenlignet med tradisjonell psykoedukativ behandling, mens utfallene for de andre variablene ikke skiller seg ut.
While the individual risk related to cannabis use seems lower than for heroin or cocaine, health problems do exist and, due to high prevalence of use, the impact of cannabis on public health may be significant.
Selv om den individuelle risikoen forbundet med cannabisbruk synes å¤være lavere enn for heroin eller kokain, forårsaker cannabisbruk helseproblemer, og fordi bruken av cannabis er så utbredt, kan cannabis ha en signifikant innvirkning på folkehelsen.
Particular attention should be given to cannabis use by adolescents and people with mental health problems.
Man bør vie cannabisbruk blant ungdommer og personer med psykiske helseproblemer særlig oppmerksomhet.
Frequent cannabis use, use over longer periods and use when driving or during other potentially dangerous activities are other matters of concern.
Hyppig bruk av cannabis, bruk over lengre perioder, ved bilkjøring eller andre potensielt farlige aktiviteter er andre områder som gir grunn til bekymring.
A recently published randomised controlled trial assessed the effectiveness of motivational interviewing compared
Relativt få studier har vurdert effekten av målrettede intervensjoner for cannabisbrukere (Levin og
) See Tables TDI-18 (part ii) and TDI-111 (part viii) in the 2010 statistical bulletin.
) Se tabell TDI-18 (del ii) og TDI-111 (del viii) i¤Statistiske opplysninger 2010.
The limited provision of opioid substitution treatment in several European countries and the rare use of contingency management for the treatment of cocaine dependence are examples of this gap between science and practice.
Det begrensede tilbudet av substitusjonsbehandling med opioider i¤flere europeiske land og den lave utbredelsen av læringsbasert rusbehandling for kokainavhengighet er eksempler på avstanden mellom forskning og praksis.
Among the reasons put forward to explain this are: individual allegiances to particular treatment models; lack of training or funding; inefficient knowledge dissemination; and lack of organisational readiness and support for new practices (Miller et al., 2006).
Blant grunnene som gis for å¤forklare dette, er individuell lojalitet til bestemte behandlingsmodeller, mangel på opplæring eller finansiering, lite effektiv kunnskapsspredning og manglende vilje og støtte til ny praksis i¤organisasjonene (Miller et al., 2006).
In the Netherlands, a randomised controlled trial compared the effects of a¢serotonin uptake inhibitor (olanzapine) and a dopamine antagonist (risperidone) on patients with psychotic comorbidity (van Nimwegen et al., 2008).
En randomisert kontrollert studie som nylig ble publisert, vurderte effekten av motiverende intervju kontra informasjon og rådgivning, og fant ingen signifikante forskjeller i¤bruken av cannabis (McCambridge et al., 2008).
In the United States, a preliminary study compared the effects of an antidepressant (nefazodone), a dopamine uptake inhibitor (sustained release bupropion) and a placebo on use and withdrawal symptoms among cannabis users (Carpenter et¢al., 2009).
Europeiske studier på feltet vurderer nå effekten av multidimensjonal familieterapi (INCANT), motivasjonsforsterkende terapi, kognitiv atferdsterapi og psykososial mestring (CANDIS) samt internettbasert behandling.
To overcome these barriers, a conference was organised recently in Germany to examine the transfer of experimental cannabis treatment projects with evidence of efficacy into clinical practice (Kipke et al., 2009).
For å¤overvinne disse hindrene ble det nylig arrangert en konferanse i¤Tyskland som tok sikte på å¤undersøke overføringen av kunnskap fra eksperimentelle behandlingsforsøk med dokumentert effekt til klinisk praksis (Kipke et al., 2009).
The projects reviewed included ‘Candis’, ‘Quit the shit’ and ‘FreD’, all of which have been described in earlier EMCDDA publications.
Prosjektene som ble gjennomgått, var bl.a. ”CANDIS”, ”Quit the shit” og ”FreD”. Alle disse er tidligere beskrevet i¤publikasjoner fra EONN.
The conference found that the programme characteristics that facilitated transfer into clinical practice included: compatibility with existing treatment offers; clear, structured protocols; seminars for specialists; and platforms to exchange experience.
Konferansen fant at overføring til klinisk praksis var lettest der behandlingprogrammene var kjennetegnet av kompatibilitet med eksisterende behandlingstilbud, klare og godt strukturerte protokoller, seminarer for spesialister og plattformer for erfaringsutveksling.
The main obstacles identified were problems in cooperation management, for example with external partners (such as the police) and lack of funding beyond the experimental stage.
De viktigste barrierene som ble identifisert var: problemer som gikk på å¤lede samarbeidet med f.eks. eksterne partnere (som politiet) og mangel på finansiering etter forsøksperioden.
The wider adoption of interventions with strong or long-standing empirical evidence requires the commitment of all stakeholders.
For å¤få bredere gjennomslag for intervensjoner med sterke empiriske bevis eller empiriske bevis gjennom lang tid, kreves engasjement fra alle aktører på feltet.
Amphetamines (a generic term that includes both amphetamine and methamphetamine) and ecstasy are among the most commonly used illicit drugs in Europe.
Amfetaminer (et fellesnavn som omfatter både amfetamin og metamfetamin) og ecstasy er blant de mest brukte illegale stoffene i¤Europa.
In¢terms of the absolute numbers, cocaine use may be higher, but its geographic concentration means that in many countries, after cannabis, the second most commonly used illicit substance is either ecstasy or amphetamines.
I¤absolutte tall kan kokainbruk være mer utbredt, men da denne geografisk sett er relativt konsentrert, vil det i¤mange land være ecstasy eller amfetaminer som er de mest brukte illegale rusmidlene, nest etter cannabis.
Moreover, in some countries, use of amphetamines constitutes an important part of the drug problem, accounting for a substantial proportion of those in need of treatment.
I¤en del land er amfetaminbruk dessuten en viktig del av narkotikaproblemet og utgjør behandlingsårsaken for en stor del av dem som trenger behandling.
Ecstasy refers to synthetic substances that are chemically related to amphetamines, but which differ to some extent in their effects.
Ecstasy er et syntetisk stoff som er kjemisk beslektet med amfetamin, men med til dels andre virkninger.
The best-known member of the ecstasy group of drugs is 3,4-methylenedioxy-methamphetamine (MDMA), but other analogues are also sometimes found in ecstasy tablets (MDA, MDEA).
Det mest kjente stoffet i¤ecstasygruppen er 3,4-metylendioksymetamfetamin (MDMA), men andre analoger er også funnet i¤ecstasytabletter (MDA, MDEA).
Ecstasy use was virtually unknown in Europe before the late 1980s but increased rapidly during the 1990s.
Ecstasybruk, som var praktisk talt ukjent i¤Europa fram til slutten av 1980-tallet, økte dramatisk i¤1990-årene.
The drug’s popularity has historically been linked with the dance music scene and, in general, synthetic drug use is associated with particular cultural subgroups or social settings and increasingly with heavy episodic use of alcohol.
Stoffets popularitet har historisk blitt koplet til techno-kulturen, og utbredt bruk av syntetiske stoffer forbindes med visse subkulturelle grupper eller sosiale miljøer og i¤stadig større grad med tung, episodisk bruk av alkohol.
The most widely known synthetic hallucinogenic drug in Europe is lysergic acid diethylamide (LSD), consumption of which has been low and somewhat stable for a¢considerable time.
Det mest kjente syntetiske hallusinogene stoffet i¤Europa er lysergsyredietylamid (LSD), hvis bruk har vært beskjeden og forholdsvis stabil i¤lang tid.
In recent years, there appears to have been a growing interest among young people in naturally occurring hallucinogens such as those found in hallucinogenic mushrooms.
I¤de senere årene synes det imidlertid å¤ha vært økende interesse blant unge for naturlig forekommende hallusinogener som f.eks. hallusinogene sopper.
Amphetamine and methamphetamine are central nervous system stimulants.
Av disse to stoffene er amfetamin det som er lettest tilgjengelig i¤Europa.
Of the two drugs, amphetamine is by far the more commonly available in Europe, whereas significant methamphetamine use appeared to be restricted to the Czech Republic and Slovakia until recently, with some countries in the north of Europe now reporting the increased presence of this drug on their amphetamines markets.
Omfattende metamfetaminbruk syntes inntil nylig å¤være begrenset til Tsjekkia og Slovakia, men en del land i¤Nord-Europa har nå rapportert mer metamfetamin på amfetaminmarkedene der.
Global production estimate
Globalt produksjonsestimat
Mean retail price (EUR) Range
Gjennomsnittlig detaljpris (EUR)
Range of mean purity or MDMA content
Spredning for gjennomsnittlig renhet eller MDMA-innhold
Figures for production are based on estimates of consumption and seizure data.Only aggregate estimates of amphetamine and methamphetamine global production are available.Range of the middle half of the reported mean prices.All data are for 2008; n.a., not available.UNODC (2010b) for global values, Reitox national focal points for European data.
Bare aggregerte estimater for global amfetamin- og metamfetaminproduksjon er tilgjengelig. Verdier i¤midterste halvdel av rapporterte gjennomsnittspriser.Alle data gjelder 2008; m. d. = mangler data.UNODC (2010b) for globale data, nasjonale kontaktpunkter i¤Reitox-nettet for europeiske data.
Supply and availability central Europe, reflecting Europe’s role as both a¢major producer and consumer of this drug (UNODC, 2010b).
Tilbud og tilgjengelighet noe som gjenspeiler Europas rolle som både storprodusent og storforbruker av amfetamin (UNODC, 2010b).
Synthetic drug precursors
Utgangsstoffer for syntetiske stoffer
Most amphetamine seized in Europe is produced, in order of importance, in the Netherlands, Poland and Belgium, and to a lesser extent in Estonia, Lithuania and the United Kingdom.
Det meste av amfetaminet som beslaglegges i¤Europa, produseres i¤Nederland, Polen og Belgia (i synkende rekkefølge), og i¤noen mindre grad i¤Estland, Litauen og Storbritannia.
In 2007, 29 sites involved in the production, tableting or storage of amphetamine were discovered in the European Union and reported to Europol.
I¤2007 ble 29 anlegg involvert i¤produksjon, tablettering eller lagring av amfetamin oppdaget i¤Den europeiske union og rapportert til Europol.
In 2008, an estimated 37¢500 seizures amounting to 8.3 tonnes of amphetamine powder were made in
I¤2008 ble det gjort anslagsvis 37 500 beslag i¤Europa, tilsvarende 8,3 tonn amfetaminpulver (64).
Europe¢(64). The number of amphetamine seizures has
Antallet amfetaminbeslag har de siste fem årene svingt rundt en stabil trend, men sammenlignet med 2003 på et høyere nivå, og beslaglagte kvanta har også gått opp i¤perioden
Law enforcement efforts target the controlled chemicals necessary for illicit drug production, and this area is one in which international cooperation is particularly valuable.
Rettshåndhevingsorganene retter i¤økende grad innsatsen mot de kontrollerte kjemikaliene som brukes i¤den illegale produksjonen av narkotika, og på dette området er internasjonalt samarbeid av særlig betydning. ”Project Prism” er et internasjonalt tiltak som skal forebygge handel med utgangsstoffer som brukes i¤den illegale produksjonen av syntetiske stoffer.
‘Project Prism’ is an international initiative to prevent the diversion of precursor chemicals used in the illicit manufacture of synthetic drugs, through a system of pre-export notifications for licit trade and the reporting of shipments stopped and seizures made when suspicious transactions occur.
Prosjektet er basert på et system med forhåndsmeldinger om lovlig eksport og rapportering av beslaglagte forsendelser og beslag gjort ved mistenkelige transaksjoner.
Information on activities in this area is reported to the International Narcotics Control Board (INCB, 2010a).
Informasjon om aktiviteter på området rapporteres til Det internasjonale kontrollråd for narkotika (International Narcotics Control Board) (INCB, 2010a).
The INCB reports reductions in 2008 in world seizures of two key precursors of methamphetamine; ephedrine with 12.6 tonnes (compared to 22.7 tonnes in 2007 and 10.3¢tonnes in 2006), and pseudoephedrine with 5.1¢tonnes (compared to 25 tonnes in 2007 and 0.7 tonnes in 2006).
INCB rapporterer i¤2008 om færre globale beslag av to sentrale kjemikalier som brukes i¤produksjonen av metamfetamin, nemlig efedrin, med 12,6 tonn (22,7¤tonn i¤2007 og 10,3 tonn i¤2006), og pseudoefedrin, med 5,1 tonn (25 tonn i¤2007 og 0,7 tonn i¤2006).
EU Member States (mainly the Netherlands and the United Kingdom) accounted for 0.3¢tonnes of ephedrine, about half the amount seized the year before, and for over 0.5 tonnes of pseudoephedrine, almost all in France.
EUs medlemsstater (særlig Nederland og Storbritannia) beslagla 0,3 tonn efedrin, om lag halvparten av beslagene året før, og over 0,5 tonn pseudoefedrin, for det meste i¤Frankrike.
The purity of amphetamine samples intercepted in Europe in 2008 varied widely, and any comment on average values must be made with caution.
Renheten på amfetaminet som ble beslaglagt i¤Europa i¤2008, varierte mye og var så sprikende at man må være forsiktig med å¤uttale seg om gjennomsnittsverdier.
Nevertheless, mean purity of samples ranged from less than 10¢% in Denmark, Austria, Portugal, Slovenia, the United Kingdom, Croatia and Turkey to greater than 25¢% in Latvia, the Netherlands, Poland and Norway.
Likevel varierte gjennomsnittlig renhet på prøvene fra under 10¤%¤i¤Danmark, Østerrike, Portugal, Slovenia, Storbritannia, Kroatia og Tyrkia, til over 25¤% i¤Latvia, Nederland, Polen og Norge.
Over the past five years, the purity of amphetamine has been falling or stable in most of the 17 countries where sufficient data are available to allow analysis of trends¢(66).
De fem siste årene har renheten på amfetamin vært stabil eller synkende i¤de fleste av de 20 landene som har lagt fram tilstrekkelige data for å¤muliggjøre analyse av trender¤(66).
By contrast, global seizures of 1-phenyl-2-propanone (P2P, BMK), which can be used for the illicit manufacture of both amphetamine and methamphetamine, increased sharply from 834 litres in 2007 to 5 620 litres in 2008.
Samtidig var det en kraftig økning i¤de globale beslagene av 1-fenyl-2-propanon (P2P, BMK), som kan brukes til å¤produsere både amfetamin og metamfetamin, fra 834¤liter i¤2007 til 5¤620 liter i¤2008.
Seizures of P2P in the European Union amounted to 2¢757 litres, compared to 773 litres in 2007.
Det ble gjort beslag av 2¤757 liter P2P i¤Den europeiske union, mot 773 liter i¤2007.
In 2008, the mean retail price of amphetamine ranged between EUR¢9 and EUR¢20 a gram for over half of the 17 reporting countries.
I¤2008 varierte gjennomsnittlig detaljpris på amfetamin mellom 9 og 20 euro pr. gram i¤over halvparten av de 17¤rapporterende landene.
Amphetamine retail prices decreased or remained stable in all 13 countries reporting data over 2003–08, except in Spain where they dropped to a record low in 2008 after increases in previous years¢(67).
Prisen på amfetamin var stabil eller falt i¤alle de 13 landene som har lagt fram data for perioden 2003–08, bortsett fra Spania, der prisen falt til et historisk bunnivå i¤2008 etter økning i¤de foregående årene¤(67).
Amphetamine production in Europe
Amfetaminproduksjon iEuropa