natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A status report on the current situation and prospects of the whole basin, including state of action, would address the specific needs of the European Union, UNEP, countries and international financial organisations to have an objective basis for decision-making.
En statusrapport om dagens situasjon og utsikter for regionen som sådan, herunder status for tiltak, vil måtte behandle de konkrete behovene som Den europeiske union, UNEP, landene og internasjonale finansieringsorganisasjoner har for et objektivt beslutningsgrunnlag.
We should not wait too long before deciding about the making of this assessment report.
Vi bør ikke vente for lenge før vi bestemmer oss for å utarbeide en slik evalueringsrapport.
In fact, such a report, which we might call 'The Mediterranean Basin.
Faktisk bør en slik rapport, som vi f.eks. kan kalle 'Middelhavsbassenget.
Situation and Prospects for the Next 20 Years' should be available for the Rio+10 Conference in 2002 in order to mark the place and ambitions of the Mediterranean within the world community.
Situasjon og utsikter for de neste 20 årene', foreligge på Rio+10-konferansen i 2002 for å markere middelhavsregionens posisjon og ambisjoner innenfor verdenssamfunnet.
In the meantime, we must dare to convey some strong messages, as demonstrated by the present report.
I mellomtiden må vi våge å formidle noen klare meldinger, som vist ved denne rapporten.
Allow us to give you our perception of the issues:
La oss legge fram vårt syn på problemstillingene som tas opp:
The Mediterranean sea and region is traditionally very rich in environmental data and specific, targeted information and scientific knowledge but extremely poor in consistent and integrated assessments.
Middelhavet og middelhavsregionen er tradisjonelt rik på miljødata og spesifikk, målrettet informasjon og vitenskapelig kunnskap, men svært fattig på konsistente og integrerte vurderinger.
This difficulty to produce regular integrated assessments, linked to the political agenda, is a major handicap that has to be overcome;
Vanskene med å produsere regelmessige integrerte vurderinger knyttet til den politiske dagsorden, er et betydelig handicap vi må overvinne.
The Mediterranean is a fantastic asset: it is a strong and healthy sea that we submit, in spite of the reduction of some pollution, to excessive pressures; hot-spots identified by MAP are still numerous.
Middelhavet er en fantastisk ressurs - det er et sunt, vitalt hav som overbelastes til tross for at visse typer forurensninger er blitt redusert: De såkalte hot-spots som er identifisert av MAP er fortsatt mange.
Notwithstanding this, its natural conditions remain unique: its biodiversity, oligothrophic conditions, regular water renewal, rich coastal biotopes and landscapes, significant average depth (1,500 m), mild climatic conditions, etc.
Likevel er naturforholdene unike: det biologisk mangfoldet, de oligotrofe forholdene, at vannet fornyes regelmessig, de rike kystbiotopene og kystlandskapene, den store gjennomsnittsdybden (1.500 m), det milde klimaet osv.
Properly used, the Mediterranean provides the basis for diversified economies in the basin while keeping a unique Mediterranean entity;
Bruker vi Middelhavet rett, vil det gi grunnlag for en variert økonomi i middelhavsbassenget samtidig som Middelhavet bevarer sitt særpreg.
We keep transforming all this potential and opportunities into threats for the future.
Men dette potensialet og alle disse mulighetene omdanner vi stadig til noe som truer framtiden.
If the sea, the water body, is still in favourable condition, we are doing much to degrade the landscapes by urbanising the coast beyond carrying capacities; we are also degrading die transition zone, the biotopes, the sealing of soils.
Selv om havet, dvs. selve vannmassene, fortsatt er i god stand, gjør vi mye for å forringe landskapet ved å urbanisere kysten i større grad enn den har kapasitet til å tåle, samtidig som vi forringer overgangssonene mellom sjø og land, biotopene, gjennom å dekke tiljorden.
In a way we are building a barrier of concrete that extends already over more than 25000 km of the 47000 total km of
Vi er på en måte i ferd med å bygge en betongbarriere som allerede dekker mer enn 25.000 km av Middelhavets 47.000 km lange kystlinje, og bak denne barrieren er Middelhavets identitet og ressurser i ferd med å forsvinne.
We also discharge too much untreated waste water and toxic substances; and biodiversity is threatened by bringing invading fauna and flora species and scraping the sea beds.
Vi slipper dessuten tit for mye ubehandlet avløpsvann og giftige stoffer, og det biologiske mangfold trues ved at det tilføres invaderende plante- og dyrearter og gjennom skraping av havbunnen.
The Mediterranean basin will only be what we make of the coasts.
Middelhavsbassenget vil aldri være mer enn hva vi gjør ut av kysten.
In line with the recommendations of the Mediterranean Commission for Sustainable development, the time has come to implement common policies for action aimed to improve the current situation and stop the degradation observed in this report.
I tråd med anbefalingene fra Middelhavskommisjonen for en bærekraftig utvikling, er tiden nå inne for å gjennomføre en felles politikk for tiltak, med sikte på å forbedre situasjonen og stanse den forringelsen vi konstaterer i denne rapporten.
Otherwise, there is little hope of honouring our responsibility to take care of what is still a treasure; the Mediterranean Sea.
Ellers vil det være lite håp om at vi skal kunne klare å vise oss vårt ansvar verdig og ta vare på det som fortsatt er en skatt - Middelhavet.
EEA and MAP will continue to develop their cooperation to provide more in-depth assessments; these should form the basis for the global action to reverse the present trends.
EEA og MAP vil fortsette samarbeidet for å framskaffe flere dyptpløyende evalueringer. Disse bør danne grunnlaget for en global innsats for å snu dagens trender.
It is not too late: it is a matter of understanding our collective interest as well as the rights of future generations.
Det er ennå ikke for sent: Det gjelder å forstå våre egne, kollektive interesser og ivareta rettighetene til framtidige generasjoner.
Domingo Jiménez-Bel tran Executive Director, European Environment Agency
Domingo Jiménez-Beltrán Administrerende direktør, Det europeiske miljøbyrå
Intense human activities in regions surrounding enclosed and semienclosed seas such as the Mediterranean Sea always produce, in the long term, a strong environmental impact in the form of coastal and marine degradation and a heightened risk of more serious damage.
Intensiv menneskelier aktivitet i området rundt helt eller delvis innelukkede hav som Middelhavet, vil på lang sikt alltid medføre store miljøkonsekvenser for kysten og havet og økt risiko for mer alvorlig ødeleggelse.
In view of the above and in addition to the specific measures taken by individual countries, several regional and international organisations have, during the last decade in particular, shown great interest in the Mediterranean basin and have launched and implemented a number of environmental programmes.
Av denne grunn har mange land, særlig i løpet av det siste tiåret, iverksatt konkrete tiltak, men i tillegg har en rekke regionale og internasjonale organisasjoner virkelig begynt å interessere seg for middelhavsbassenget og lansert og gjennomført en rekke miljøovervåkings- og miljøhandlingsprogrammer.
In particular, the United Nations Environment Programme (UNEP) has coordinated the Mediterranean Action Plan (MAP) since 1975 and implemented several programmes covering scientific, socioeconomic, cultural and legal aspects of the protection of the Mediterranean environment.
Blant disse kan særlig nevnes FNs miljøvernprogram, UNEP, som siden 1975 har stått for samordningen av Handlingsplan for Middelhavet (MAP) og implementert flere programmer som dekker de vitenskapelige, samfunnsøkonomiske, kulturelle og rettslige aspekter ved beskyttelse av miljøet i Middelhavet.
The report, prepared by the European Environment Agency (EEA) and its European Topic Centre on the Marine and Coastal Environment (ETC/MCE) in cooperation with the Mediterranean Action Plan (MAP), presents an overview of the Mediterranean marine and coastal environment.
Rapporten, som er utarbeidet av Det europeiske miljøbyrå (EEA) og dets Europeiske emnesenter for miljøet i hav- og kystområder (ETC/MCE) i samarbeid med Handlingsplan for Middelhavet (MAP), gir en oversikt over hav- og kystmiljøet i Middelhavet.
The report adopts the DPSIR assessment framework (Driving Forces/ pressures/State/Impacts/Response) developed by EEA, and describes the various interactions between human activities and environment.
Rapporten er bygget opp rundt den såkalte DPSIR-rammen (Driving Forces/Pressures/State/Impacts/Response, eller Drivkrefter/Belastninger/Tilstand/Konsekvenser/Tiltak) utviklet av EEA, og beskriver interaksjonene mellom menneskelige aktiviteter og miljøet.
The report makes an attempt to give a picture of the region and reflect important and characteristic features of the Mediterranean marine environment and the impacts of human activities, based on the best available information in 1997-98.
Rapporten tar sikte på å gi en oversikt over regionen og beskrive vesentlige og karakteristiske trekk ved det marine miljø i Middelhavet og konsekvensene av menneskelig' aktivitet basert på den beste tilgjengelige informasjon fram til 1998.
In presenting and assessing the state and pressures of the marine and coastal environment based on the best available data, the report identifies possible gaps in current knowledge, especially in the field of marine environmental monitoring.
Samtidig som miljøet i havet og på kysten beskrives og vurderes, identifiseres også potensielle hull i vår kunnskap, særlig når det gjelder overvåking av det marine miljø.
The report does not attempt to describe in detail the activities
Rapporten foregir ikke å gi noen detaljert beskrivelse av alle de aktiviteter som ulike organer har iverksatt i regionen, men den legger fram mulige målsetninger og anbefaler tiltak med sikte på bedre kvalitet og tilgjengelighet på informasjonen fra området.
It describes the Mediterranean Sea and its coastal zone by reviewing:
Rapporten beskriver Middelhavet og kystsonen ved en gjennomgang av:
• its natural characteristics including morphology, seismicity, climate and hydrographie conditions;
• naturlige karakteristiske trekk, herunder morfologi, seismikk, klimatiske og hydrografiske forhold i Middelhavet;
• the human activities (or driving forces), including urbanisation, tourism, loads and discharges through rivers and from coastal population, agriculture, maritime traffic, industry, oil industry and the influence of fisheries and aquaculture, which exert pressures (in the marine and coastal Mediterranean environment);
·· menneskelig aktivitet (drivkreftene), med urbanisering, turisme, belastning og utslipp av forurensende stoffer via elver og fra kystbefolkningen, jordbruk, skipsfart, industrivirksomhet og oljeindustri foruten påvirkningen fra fiskeriene og oppdrettsnæringen, som øver press på Middelhavets hav- og kystmiljø;
• its environmental state and the main threats, including the state of eutrophication, microbial pollution and chemical and radioactive contamination in the Mediterranean marine ecosystems;
• miljøtilstanden i Middelhavet og de største miljøtruslene i området, herunder eutrofieringstilstand og mikrobiell, kjemisk og radioaktiv forurensning i Middelhavets marine økosystemer;
• the ecosystem sensitivity and impacts from climate change, changes in biodiversity and a discussion of environmentalquality related health risks in the area; and
• økosystemenes sensitivitet og konsekvenser av klimaendringene, endringer i biodiversitet og en drøfting av miljørelatert helserisiko i området, samt
• the responses at the regional level, giving information about the international programmes that have been launched in the Mediterranean Sea.
• respons i form av politiske tiltak på regionalt plan, med informasjon om de internasjonale programmene som er iverksatt for Middelhavet.
Data mainly from MEDPOL (Mediterranean Pollution Programme) and Blue Plan databases were used for assessment.
Data, særlig fra databasene til MEDPOL (Mediterranean Pollution Programme) og Blue Plan, er brukt som vurderingsgrunnlag.
Scientific literature, data and technical reports from other international organisations (e.g. FAO) and at national level have also been taken into consideration.
Data fra vitenskapelig litteratur og tekniske rapporter fra andre internasjonale organisasjoner (f.eks. FAO) og nasjonale instanser er også tatt i betraktning.
The assessment has focused, where appropriate and available to the authors, on reliable and quality-assured data.
Der forfatterne har hatt tilgang til pålitelige, kvalitetssikrede data, har vurderingen fokusert på disse.
• on the structure and function of natural ecosystems as a result of the construction and operation of facilities for human activities and the associated urbanisation and activities development;
• på de naturlige økosystemenes struktur og funksjon som følge av utbygging og drift av installasjoner for menneskelige aktiviteter og urbaniseringen og utbyggingen dette medfører,
• on the quality and quantity of natural resources (forests, soils, water, fisheries, beaches, etc.) as a result of increasing concentrations of people and activities adding to the demand for their use and exploitation and subsequent disposal of wastes;
• på naturressursenes kvalitet og kvantitet (skog, jordbunn, ferskvann, fiskerier, strender osv.) som følge av de økte konsentrasjonene av mennesker og aktiviteter, noe som igjen øker etterspørselen etter og beskatningen av dem, og følgelig også avfallsmengdene dette medfører,
• the coastal zones as a consequence of the development of different human activities and associated facilities as well as on the competition among conflicting users;
• på kystsonene som følge av utviklingen av ulike menneskelige aktiviteter og utbyggingen av anlegg i den forbindelse, i tillegg til konkurransen mellom ulike brukere,
• the natural and man-made landscape as a result of the changes of activities, and of size and scale of related facilities and associated development.
• på naturlandskapet og kulturlandskapet som følge av endrede aktiviteter og av størrelsen på og utbredelsen av tilhørende installasjoner og utbygging i den forbindelse.
In the future, coastal areas are likely to face increasing pressures, particularly on habitats, natural resources (land, fresh/marine waters and energy) and growth of demand for infrastructures (ports/marinas, transport, wastewater treatment facilities, etc).
Kystområdene vil i framtiden sannsynligvis bli utsatt for enda større belastninger. Særlig vil dette gjelde habitater, naturressurser (arealtilgang, ferskvann/saltvann og energi) på grunn av økt infrastrukturbehov (havner/marinaer, transport, kloakkrenseanlegg osv.).
Urbanisation, tourism, agriculture, fishing, transport and industry are the major forces of change.
Urbaniseringen, turismen, jordbruket, fiskeriene, transport og industri er de viktigste kreftene bak denne utviklingen.
'Blue Plan' estimates that depending on the development scenarios applied, this figure will rise to 520-570 million in the year 2030, is expected to reach approximately 600 million in the year 2050 and possibly as much as 700 million at the end of the 2T' century.
Avhengig av hvilken utviklingsscenario som legges til grunn, anslår Blue Plan at befolkningstallet i området dette tallet vil stige til 520-570 millioner i år 2030 for å komme opp i omkring 600 millioner i år 2050 og muligens så mye som 700 millioner mot slutten av det 21. århundret. Befolkningstettheten er størst i kystregionene, særlig nær store byer .
The distribution of population between the northern and southern countries has changed dramatically: in 1950, countries of the northern Mediterranean represented two thirds of the total population, while today it is only 50 % and may be one third in the year 2025, and one fourth in 2050.
Befolkningsfordelingen mellom landene i nord og landene i sør har endret seg dramatisk, for mens landene på den nordlige bredd av Middelhavet i 1950 representerte to tredeler av Middelhavsbassengets samlede befolkning, utgjør den i dag bare 50 % og kanskje bare en tredel i år 2025 og en firedel i år 2050.
In general, the mass migration towards the major urban centres in the basin has overstrained the labour and housing markets and the associated public services (water supply, roads, sanitation and transport).
Generelt sett har den massive forflytningen av folk inn til de store bysentrene i området ført til en overbelastning av arbeids- og boligmarkedet og tilhørende offentlige tjenester som vei, vann, kloakk og transport.
Population density in coastal regions
Befolkningstetthet i kystregioner lnnbyggere/km' i TA L Y
The Mediterranean is the world's leading tourist destination, accounting for 30% of international tourism and one third of international tourism.
Middelhavet er verdens fremste reisemål og står for 30 % av verdens internasjonale turistankomster og for en tredel av inntektene fra internasjonal turisme.
Coastal tourism is strongly seasonal and increases annually.
Turismen på kysten er meget sesongbetont og øker for hvert år. Belastningene på kystsonen vil nok øke i framtiden, for prognosene tilsier en dobling av turiststrømmen til Middelhavet i de kommende 20 år, fra 135 millioner ankomster i 1990 til 235­350 millioner i 2025.
Tourism is currendy the first foreign currency source in the Mediterranean region and its contribution to GNP (Gross National Product) can average up to 22 %, as is the case for Cyprus, or 24 % for Malta.
I middelhavsregionen er turismen nå den aller viktigste kilden til utenlandsk valuta, og turismens bidrag til BNI (bruttonasjonalinntekt) er på 22 % på Kypros og hele 24 % på Malta.
The interactions between tourism and the environment in the Mediterranean region are seen in the following issues: land use; consumption of water resources; pollution and waste and physical and socio-cultural pressures.
Interaksjonene mellom turisme og miljø i middelhavsregionen kommer klart fram når vi ser på arealbruk, forbruk av vannressurser, forurensning og avfall samt fysiske og sosiokulturelle belastninger. Kystturismen er svært sesongbetont og blir stadig mer intensiv.
Coastal tourism causes reduction of natural sites and open spaces, substantial alteration of coastal landscapes and conflicts on the use of land, water and other resources.
Dette fører til en nedgang i uberørte områder og åpne arealer, vesentlige inngrep i kystlandskapene og konflikter når det gjelder bruk av areal, vann og andre ressurser.
Pressures on the coastal zone are likely to increase in the future, with an estimation of a
Belastningene på kystsonen vil med all sannsynlighet øke i framtiden. Prognosene tilsier en dobling av turistrelatert
However, in recent years, tourism itself has produced a strong incentive for the protection of the landscape and the improvement of the quality of the environment (e.g. bathing waters, beaches, etc).
I de seneste årene har reiselivsbransjen imidlertid selv skapt et kraftig incentiv for landskapsvern og heving av miljøkvaliteten (f.eks. badevann, strender osv.).
Alternative estimates of the distribution of the tourist frequency during the peak period (May-September) in the Mediterranean region (according to diffemt Blue Plan scenarios)
Anslag over fordelingen av turisthyppighet i høysesongen (maiseptember) i middelhavsregionen
Due to the specific morphology of the Mediterranean basin, intense agricultural activity is carried out in the limited coastal plains, often as a result of reclamation of wetlands.
Som en følge av Middelhavets særegne morfologi, foregår et intensivt jordbruk på de begrensede kystslettene, ofte etter tørrlegging av våtmarker.
The role of agriculture in changing coastal environments of the Mediterranean basin is more indirect than direct and primarily affects the dynamics of wider areas.
Jordbrukets betydning for endringene i kystmiljøet i Middelhavet er mer indirekte enn direkte og berører primært dynamikken i større områder.
In most countries, all types of agricultural practices and land use lead to diffuse pollution of water and, hence, are difficult to quantify.
I de fleste land blir alle typer jordbruk og arealbruk behandlet som diffuse kilder til vannforurensning og er derfor vanskelige å tallfeste.
Agricultural land is one of the resources on which the
Jordbruksland er en av de ressursene som utsettes for det største utbyggingspresset, særlig på sørsiden av
Il pressures of development are the strongest, particularly on the narrow coastal strip bordered by desert regions on the southern coast.
Middelhavet, på den kyststripen som skiller havet fra ørkenområdene innenfor.
The main pressures from agriculture are soil erosion and nutrient surplus when excessive fertilisers are applied.
Det største presset frajordbruket er jorderosjon og avrenning av næringsoverskudd når det brukes for mye gjødsel.
Large river basins like the Rhône and the Po Basins are subjected to agricultural pressures.
Store nedslagsfelt som Rhône­dalen og Po­sletten utsettes også for press frajordbruket.
The first six drainage regions, following a tentative ranking of the risk of soil erosion and nutrient
De seks største nedslagsfeltene, etter en tentativ rangering av faren for jorderosjon og avrenning er på den italienske halvøy, Sicilia og Sardinia, Hellas, Tyrkia og Spania.
Fertiliser consumption in the Mediterranean countries from 1970 to 1993 (kg/ha)
Gjødselforbruk i middelhavslandene i perioden 1970-1993 (kg/ha)
The overall value of the landings is still high in comparison to the relatively modest tonnage (approximately 1.3 million tonnes) landed.
Deres totale verdi er fortsatt høy sett i forhold til de relativt beskjedne mengdene fisk som fanges (ca 1,3 millioner tonn).
There have been relatively small changes in fishing techniques in the
Fangstmetodene for fisk i Middelhavet er i de senere år ikke vesentlig endret.
Fleet technology in the industrialised EU countries is very high and there has been a shift from labour-intensive to more capitalintensive vessels, such as larger trawlers and multi-purpose vessels. The amount of 'passive' fishing by lost fishing nets has generally increased but the number of trawlers has remained steady since 1982.
Ι Γ > gjennomsnittlig 19,8 %. Det teknologiske nivå på fiskeflåten i de industrialiserte EU­landene er meget høyt, og vi har sett et skifte fra arbeidsintensive til mer kapitalintensive fartøyer, som større trålere og flerbruksfartøyer. Omfanget av den 'passive' fangsten som skjer når bruk går tapt, har generelt økt selv om antallet trålere har vært stabilt siden 1982. Totale fangstmengder pr. ar for land =ne i Midd =lhavet.
Aquaculture
Oppdrettsnæringen
Marine aquaculture has shown a large expansion in production in a number of Mediterranean countries over recent decades and increased from 78 000 tonnes in 1984 to 248 500 tonnes in 1996 (freshwater aquaculture not considered).
Oppdrettsnæringen har hatt en kraftig produksjonsutvikling i en rekke land i Middelhavet i de siste tiårene, med en produksjon på 78 000 tonn i 1984 og 248 500 tonn i 1996 (produksjon i ferskvannsanlegg unntatt).
Its future development will have to be considered in relation to all other existing and planned activities.
Utviklingen av denne næringen må ses i sammenheng med andre eksisterende og planlagte aktiviteter. Omhyggelig utvelgelse av egnede sjøarealer med nøyaktig'
16 capacity, will contribute to minimisation of nutrient loads on the ecosystem and to reduction of the effects of negative feedback which may eventually affect the production potential offish-farming activities.
16 definisjon av bærekraftighet vil bidra til å redusere næringsbelastningen på økosystemet og redusere virkningene av negativ 'feedback', som i siste instans vil kunne virke inn på oppdrettsnæringens produksjonspotensial.
Aquaculture production ( in tonnes) by ma or group in Mediterranean Sea from 1984 to 1996
Havbruksproduksjon i Middelhavet etter hovedgrupper, 1984-1996.