natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In 1991 and 1997 he was in charge of the preparation of the Dutch Presidencies of the EU Envi­ronment Council and from 1984 until 1988 he was Director of Environment Research at the Dutch National Institute for Public Health and Environmental Protection in Bilthoven.
I 1991 og 1997 ledet han forberedelsene til det nederlandske formannskapet for EUs miljøråd, og fra 1984 til 1988 var han direktør for miljøforskning ved det nederlandske nasjonale instituttet for helse og miljøvern i Bilthoven.
He is the author of several books on how to cope with the present competition between unguided economic growth and long­term harmony between man, technology and nature.
Han har skrevet flere bøker om hvordan man kan håndtere den eksisterende motsetningen mellom ukontrollert økonomisk vekst og langsiktig harmoni mellom menneske, teknologi og natur.
At the beginning of 1999, the Management Board renewed the appointment of Domingo Jiménez­Beltrán as Executive Director, limiting the contract on his request to a final three­year period.
I begynnelsen av 1999 fornyet styret engasjementet av Domingo Jiménez-Beltrán som administrerende direktør, og begrenset etter hans ønske kontrakten til en treårsperiode.
Mr Beltrán, who has been head of the Agency from the very beginning in 1994, could thus continue develop­ing and consolidating the Agency.
Beltrán, som har vært leder for byrået helt fra begynnelsen i 1994, kunne dermed fortsette arbeidet med å utvikle og konsolidere byrået.
Increased resources in 1999 - but not in 2000!
Økte ressurser i 1999 - men ikke i 2000!
Budget Resources The indicative multiannual budget for the period 1999­2003 foresees a continuing growth in the available resources,
Budsjettmidler Det foreløpige langtidsbudsjettet for perioden 1999-2003 forutsetter en kontinuerlig vekst i de tilgjengelige ressurser, noe som avspeiler behovene i en organisasjon som fortsatt er under vekst og utvikling.
Expenditure 1998, Multiannual budget (MAB) 1999-2003 and actual budget allocations (B) 1999 and 2000.
Utgifter 1998, langtidsbudsjett (LB) 1999-2003 og faktisk budsjett (B) for 1999 og 2000.
Operational expenditure (title 3)
Driftskostnader (punkt 3)
1999: The year in brief reflecting the needs of an organisation still in the process of growing to maturity.
1999 i korte trekk
In 1999, the actual budget allocation of EUR 18.5 million was higher than the figure in the MAB mainly due to a contribution from the European Parliament's specific reserve for agencies.
I 1999 var det faktiske budsjettet på EUR 18,5 millioner høyere enn langtidsbudsjettet, særlig på grunn av et bidrag fra Europaparlamentets spesielle fond for byråer.
The increase compared to 1998 matched the growth in workload in a young organisation so that the growing pains referred to in the 1998 annual report remained about the same.
Økningen sammenliknet med 1998 tilsvarte økningen i arbeidsbelastning i en ung organisasjon, så voksesmertene det ble vist til i årsrapporten for 1998, forble omtrent som før.
The Agency gets most of its income from the European Union budget.
Byrået får det meste av sine inntekter fra budsjettet for Den europeiske unionen.
There is also a contribution from EFTA as Norway, Iceland and Liechtenstein are members of the Agency.
Det kommer også et bidrag fra EFTA, siden Norge, Island og Liechtenstein er medlemmer av byrået.
Table 2 sets out income for 1998 to 2000.
Tabell 2 viser inntektene for årene 1998 til 2000.
Operational expenditure (title 3) is expenditure on external contracts to support the implementation of the programmes and projects defined in the multiannual work programme.
Driftskostnader (punkt 3) er utgifter ved eksterne kontrakter som bidrar til gjennomføringen av programmene og prosjektene som er fastlagt i det langsiktige arbeidsprogrammet.
Income 1998 to 2000
Inntekter 1998 til 2000
Miscellaneous revenues
Diverse inntekter
Operational expenditure (title 3) and related staff allocations (staff months) for budget and outturn 1999 and budget 2000 by programme area and project group
Budsjett og resultat 1999 for driftskostnader (punkt 3) og tilhørende personalressurser, og budsjett 2000, per programområde og prosjektgruppe.
Programme area and project group
Programområder og prosjektgrupper
Periodical reporting
Periodisk rapportering
Regular indicator-based report
Periodisk indikatorbasert rapport
Reporting system support
Støtte til rapportsystem
Data and information management
Administrasjon av data og informasjon
Public assess to information
Allmennhetens adgang til informasjon
Institutional networking
Institusjonelle nettverket
Service and network infrastructure
Infrastruktur, tjenester og nettverk
Information and networking technology
Informasions- og nettverksteknologi
Information capacities and services
Informasjonsmuligheter og -tjenester
Total allocated to projects
Samlet tildeling til prosjekter
Performance evaluation
Prestasjonsvurdering
Footnotes: 1: the figures for outturn 1999 are based on commitments undertaken in 1999.
Fotnoter: 1 : Tallene for resultat i 1999 er basert pá forpliktelser inngått ¡ løpet av året.
2: only grades A and Β
2: Bare personalgruppe A og Β
This will have consequences for the level of activity in certain areas in 2000.
Dette vil ha konsekvenser for aktivitetsnivået på visse områder i år 2000.
Outside the budget, the Agency can access valuable funds that are earmarked for specific activities such as the support to Accession Countries.
I tillegg til budsjettet kan byrået få tilgang til finansieringskilder som er øremerket for spesielle aktiviteter, for eksempel støtten til søkerlandene.
In 1999, the Agency had at its disposition an extra EUR 3 million from PHARE and EUR 0.9 million from the DG Enterprise Interchange of Data between Administrations Programme (IDA).
I 1999 fikk byrået ekstra EUR 3 millioner til disposisjon fra PHARE og 0,9 millioner fra Generaldirektoratets tiltaksprogram for utveksling av data mellom administrasjoner (IDA).
In 1999, the Agency had 3 staff on indefinite contracts, 58 staff on temporary contracts of up to 5 years and 8 national experts, detached from their national administrations for a maximum of 3 years (Table 4).
I 1999 hadde byrået 3 medarbeidere med fast ansettelse, 58 på midlertidige kontrakter opp til fem år og 8 nasjonale eksperter utsendt fra deres nasjonale administrasjon for maksimalt tre år (tabell 4).
Approximately half of the staffare women, but there are significant variations between the different categories (Table 5).
Omtrent havparten av personalet er kvinner, men det er tydelige variasjoner mellom de ulike gruppene (tabell 5).
14 different countries are represented (Table 6).
Det er 14 land representert (tabell 6).
On top of the medium- and long-term posts, there are a number of short-term auxiliary staff and in-house consultants working on specific projects.
I tillegg til ansettelsene på kontrakter med middels og lang varighet, er det en rekke medarbeidere som bistår over kortere tid og interne konsulenter som arbeider på spesifikke prosjekter.
As can be seen from table 4, recruitment to the Agency started in earnest in 1995, and there are therefore many temporary contracts that expire in the coming years (Table 7).
Som vist i tabell 4, startet rekrutteringen til byrået for alvor i 1995, og det er derfor mange midlertidige kontrakter som løper ut de kommende årene.
This provides an opportunity to ensure that the competence profile of the staff continues to reflect the developing tasks and priorities of the Agency.
Dette gir mulighet til å sørge for at stabens kompetanseprofil fortsetter å reflektere utviklingsoppgavene og de prioriterte områdene i byrået.
Staff development 1994-1999 (December) by category
Utvikling av antall medarbeidere 1994-1999 (desember) etter gruppe
D (service staff)
D (servicemedarbeidere)
National Experts
Nasjonale eksperter
Staff by category and sex on 1 December 1999
Medarbeiderne fordelt på kjønn pr. 1. desember 1999
National Experts
Nasjonale ek:iperter iperter
Staff by category and natio lality on 1 December 1999
Medarb eidere etter gruppe og nasjonalitet pr. 1. desember 1999
Table 7
Tabell 7 kontrakter som utløper pr. gruppe og år.
Academic (Category A) staff by educational background
Akademikere (gruppe A) etter utdanningsbakgrunn.
Other 11 %
Annet 11 %
Political science, law, economics 26 %
Statsvitenskap, juss, økonomi 26 %
OFFICE FOR OFFICIAL PUBLICATIONS OF THE EUROPEAN COMMUNITIES
PUBLIKASJONER L-2985 Luxembourg
European Environment Agency #Í
9 '789291 "672448" > v\K Det europeiske miljøbyrået
Legal notice The contents of this publication do not necessarily reflect the official opinions of the European Commission or other institutions of the European Union.
Juridisk meddelelse Innholdet i denne publikasjonen gjenspeiler ikke nødvendigvis den offisielle holdningen til Europakommisjonen eller andre av Den europeiske unions institusjoner.
Neither the European Environment Agency nor any person or company acting on behalf of the Agency is responsible for the use that may be made of the information contained in this report.
Verken Det europeiske miljøbyrå eller personer eller selskaper som handler på Byråets vegne, er ansvarlig for eventuell bruk av informasjonen i denne rapporten.
Information about the European Union is available on the Internet.
Med mindre annet er angitt, er gjengivelse tillatt med kildeangivelse.
It can be accessed through the Europa server (www.europa.eu).
Informasjon om Den europeiske union er tilgjengelig på internett via Europa-serveren (www.europa.eu).
Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2010
Luxembourg: Den europeiske unionens publikasjonskontor, 2010
Environmental production This publication is printed according to high environmental standards.
Miljøvennlig framstilt Denne publikasjonen er trykt i samsvar med høye miljøstandarder.
THE EUROPEAN ENVIRONMENT
Forfattere og takksigelser
STATE AND OUTLOOK 2010
Takksigelser og referanser
EEA production support
EEA produksjonsbistand
Europe relies heavily on natural capital and ecosystems at home and abroad ....................................................................13Access to reliable up-to-date information about the environment provides a basis for action .................................13Reviewing the state of the environment in Europe reveals considerable progress, but challenges remain ..........15Links between environmental pressures point to environmental systemic risks ....................................................17Looking at the state of the environment and future challenges from different perspectives ....................................22
Europa er svært avhengig av naturkapital og økosystemer i inn- og utland ...............................................13Tilgang til pålitelig og oppdatert informasjon om miljøet utgjør grunnlag for handling ......................................13Miljøets tilstand i Europa viser betydelig framgang, men det gjenstår fortsatt utfordringer .....................................15Sammenhenger mellom miljøproblemer peker mot miljømessige systemrisikoer ....................................................17Å se på miljøets tilstand og framtidige utfordringer fra forskjellige perspektiver ......................................................22
The overall environmental impact of Europe's resource use continues to grow .................................................................69Europe's ambition is to decouple economic growth from environmental degradation ............................................70Waste management continues to shift from disposal to recycling and prevention .......................................................71Life-cycle thinking in waste management contributes to reducing environmental impacts and resource use .........75Reducing resource use in Europe also reduces environmental impacts globally ...............................................80Water demand management is essential for using water resources within natural limits ......................................81Consumption patterns are key drivers of resource use and waste generation ..................................................................85Trade facilitates European resource imports and shifts some of the environmental impacts abroad ...........................87Natural resource management is linked to other environmental and socioeconomic issues .............................89
Den samlede påvirkningen av Europas ressursforbruk på miljøet blir stadig større .......................................................69Europas ambisjon er å frakople økonomisk vekst fra nedbryting av miljøet ..........................................................70Avfallshåndtering skifter fra deponering til gjenvinning og forebygging ......................................................71Livsløpstenking i avfallshåndtering bidrar til å redusere virkninger på miljø og ressursbruk .........................................75Å redusere ressursbruk i Europa reduserer miljøbelastninger også globalt ..................................................80Forvaltning av etterspørsel etter vann avgjørende for bærekraftig bruk av vannressurser ...................................81Forbruksmønstre er sentrale pådrivere for ressursbruk og avfallsgenerering ..................................................................85Handel tilrettelegger for europeisk ressursimport og forflytter noen av miljøbelastningene utenlands ..................87Forvaltning av naturressurser er knyttet til andre miljømessige og sosioøkonomiske faktorer ............................89
Environment, health, life expectancy and social inequalities are linked ................................................................91Europe's ambition is to provide an environment not giving rise to harmful effects on health ..........................93For some pollutants ambient air quality has improved, but major health threats remain ...............................................96Road traffic is a common source of several health impacts, especially in urban areas ............................................99Better wastewater treatment has led to improved water quality, but complementary approaches may be needed for the future ..............................................................................101Pesticides in the environment have potential for unintended impacts to wildlife and humans ......................104New chemical regulation may help, but the combined effects of chemicals remain an issue .....................................105Climate change and health is an emerging challenge for Europe ....................................................................................107Natural environments provide multiple benefits to health and well-being, especially in urban areas .................108A broader perspective is needed to address ecosystem and health links and emerging challenges ............................110
Miljøutfordringer i Europa og i resten av verden henger sammen med hverandre .............................................129Sammenhenger mellom miljøutfordringer er særlig tydelige i Europas nabolag ..........................................134Miljøutfordringer er tett knyttet til globale pådrivere for endring ..............................................................136Miljøutfordringer kan føre til økt risiko for mat, energi- og vannsikkerhet på globalt nivå ...............................142Globale utviklingstrekk kan øke Europas sårbarhet for systemiske risikoer ..............................................................145
Links between environmental challenges ��������������������������������113
Fremtidig miljøpolitikk: noen refleksjoner ������������������������������151
Environmental challenges in Europe and in the rest of the world are intertwined ...................................................129Links between environmental challenges are particularly apparent in Europe's direct neighbourhood ..134Environmental challenges are closely connected with global drivers of change .................................................136Environmental challenges may increase risks to food, energy and water security on a global scale ..........................142Global developments may increase Europe's vulnerabilities to systemic risks...............................................145 ...............................................145
Endringer i hittil ukjent omfang, innbyrdes forbundene risikoer og økt sårbarhet byr på nye utfordringer ................151Implementering og styrking av miljøvern gir mangfoldige gevinster ..............................................................154Målrettet forvaltning av naturkapital og økosystemtjenester skaper økt sosial og økonomisk motstandsdyktighet .........158Flere integrerte tiltak på tvers av forskjellige politiske felt kan bidra til en grønnere økonomi ...................................162Å stimulere til en grunnleggende overgang til en grønnere økonomi i Europa ....................................................165
Future environmental priorities: some reflections �����������������151
Sammenhenger mellom miljøutfordringer ������������������������������113
However, major environmental challenges remain which will have significant consequences for Europe if left unaddressed.
Imidlertid gjenstår store miljøutfordringer, og disse vil ha alvorlige konsekvenser for Europa dersom vi ikke gjør noe for å takle dem.
What differs in 2010, compared to previous EEA European environment — State and outlook reports, is an enhanced understanding of the links between environmental challenges combined with unprecedented global megatrends.
Nytt for 2010-rapporten er en forbedret forståelse av hvordan forskjellige miljøutfordringer og globale megatrender henger sammen og påvirker hverandre.
This has allowed a deeper appreciation of the human-made systemic risks and vulnerabilities which threaten ecosystem security, and insight into the shortcomings of governance.
Slik har vi kunnet foreta en mer dyptgående analyse av de menneskeskapte systemiske risikoene og endringene som setter hele økosystemer i fare, og vi har vunnet innsikt i svakheter ved styre og ledelse.
The prospects for Europe's environment are mixed but there are opportunities to make the environment more resilient to future risks and changes.
Framtidsutsiktene for Europas miljø er blandet, men vi har metoder for å gjøre miljøet mer motstandsdyktig mot framtidige trusler.
These include unparalleled environmental information resources and technologies, ready-to-deploy resource accounting methods and a renewed commitment to the established principles of precaution and prevention, rectifying damage at source and polluter pays.
Disse inkluderer miljøinformasjonsteknologier, nye metoder for å føre naturressursregnskap, og en fornyet innsatsvilje mot etablerte prinsipper som føre-var og forebygging, rydde opp ved kilden og forurenser-betaler.
These overarching findings are supported by the following 10 key messages:
Disse overordnete funnene støttes av 10 hovedbudskap:
Continuing depletion of Europe's stocks of natural capital and flows of ecosystem services will ultimately undermine Europe's economy and erode social cohesion.
Den vedvarende utarmingen av Europas naturkapital og økosystemtjenester vil til slutt undergrave Europas økonomi og bryte ned den sosiale bindekraften.
Most of the negative changes are driven by growing use of natural resources to satisfy production and consumption patterns.
De fleste negative endringene kommer som følge av den økte bruken av naturressursene for å dekke produksjons- og forbruksmønstrene våre. Slik lager vi et betydelig økologisk fotavtrykk, både i Europa og i resten av verden.
Climate change — The EU has reduced its greenhouse gas emission and is on track to meet its Kyoto Protocol commitments.
Klimaendringer – EU har redusert klimagassutslippene sine og er i rute i henhold til sine forpliktelser i Kyoto-protokollen.
However, global and European cuts in greenhouse gas emissions are far from sufficient to keep average world temperature increases below 2 °C. Greater efforts are needed to mitigate the effects of climate change and put in place adaptation measures to increase Europe's resilience.
Globale og europeiske utslippsreduksjoner er imidlertid langt fra tilstrekkelige til å holde gjennomsnittlige temperaturstigninger verden over på under 2 °C. Større innsats må til for å dempe og begrense virkningene av klimaendringene, og vi må få på plass tiltak for å øke Europas motstandsdyktighet.
Nature and biodiversity — Europe has established an extensive network of protected areas and programmes to reverse the loss of endangered species.
Natur og biologisk mangfold – Europa har etablert et bredt nettverk av verneområder og verneprogrammer for å stoppe tapet av truede arter.
However, widespread alteration of landscapes, degradation of ecosystems and loss of natural capital mean that the EU will not meet its target of halting biodiversity loss by 2010.
Imidlertid innebærer utbredte arealendringer, forringelse av økosystemer og tap av naturkapital at EU ikke vil nå sitt mål om å stanse tap av biologisk mangfold innen 2010.
To improve the situation we must prioritise biodiversity and ecosystems in policymaking at all scales, particularly addressing agriculture, fisheries, regional development, cohesion and spatial planning.
For å bedre situasjonen må vi prioritere biologisk mangfold og økosystemer i utformingen av politikk på alle nivåer, særlig i sammenheng med landbruk, fiskeri, regional utvikling og arealplanlegging.
Natural resources and waste — Environmental regulation and eco-innovation have increased resource efficiency through a relative decoupling of resource use, emissions and waste generation from economic growth in some areas.
Naturressurser og avfall – Miljørelatert regelverk og økoinnovasjon har ført til økt ressurseffektivitet. Europa har på noen områder klart å frakople den økonomiske veksten fra økningen i ressursbruk, utslipp og generering av avfall.
However, absolute decoupling remains a challenge, especially for households.
En fullstendig frakopling forblir imidlertid en utfordring, særlig for husholdninger.
This indicates scope not only to improve production processes further, but also to alter consumption patterns to reduce environmental pressures.
Mye tyder på at det er rom for både å forbedre produksjonsprosessene ytterligere og å endre forbruksmønstrene våre for å redusere belastningen på miljøet.
Environment, health and quality of life — Water and air pollution have declined but not enough to achieve good ecological quality in all water bodies or to ensure good air quality in all urban areas.
Vi kan oppnå økt ressurseffektivitet og ressurssikkerhet ved å se på hele livsløpet, for å registrere den fulle og hele miljøvirkningen av produkter og aktiviteter.
Links between the state of Europe's environment and various global megatrends imply increasing systemic risks.
Dette kan redusere Europas avhengighet av ressurser globalt og fremme innovasjon.
Many key drivers of change are highly interdependent and likely to unfold over decades rather than years.
Prissetting som tar hensyn til virkningene av naturressursbruk vil bli viktig for å styre næringslivs- og forbrukeratferd mot bedre ressurseffektivitet.
These interdependencies and trends, many of them outside Europe's direct influence, will have significant consequences and potential risks for the resilience and sustainable development of Europe's economy and society. Better knowledge of the linkages and associated uncertainties will be essential.
Å gruppere sektorrelaterte politiske retningslinjer i henhold til sektorenes ressursbehov og miljøbelastninger vil tydeliggjøre sammenheng og konsekvens, føre til at felles utfordringer håndteres effektivt, maksimere økonomiske og sosiale gevinster og bidra til å unngå utilsiktede konsekvenser.
The European environment _BAR_ State and outlook 2010
Miljø, helse og livskvalitet – Vann- og luftforurensningen er blitt redusert, men vi har ikke klart å oppnå god økologisk kvalitet i alle vannmasser, og vi har heller ikke klart å sørge for god luftkvalitet i alle byer og tettsteder.