natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A major target formore effective action are vulnerable groups of youngpeople who consume alcohol and experiment with drugs forrecreational purposes while being unaware of, or unable tocontrol, the risks associated with their patterns of substanceuse (overdosing, accidents, criminal behaviours, violence,loss of capacity to study or work, sexually transmittedinfections and longerterm health damage to liver/brain,etc.)
En viktigmålgruppe for mer effektive tiltak er sårbare grupper ungemennesker som bruker alkohol og eksperimenterer mednarkotika for rekreasjonsformål, og som ikke er klar over,eller i stand til å kontrollere, de risikoene som er knyttet tilderes bruksmønster (overdoser, ulykker, kriminalitet, vold,tap av studie-/arbeidsevne, seksuelt overførte infeksjonerog mer langsiktige helseskader på lever/hjerne, osv.)
(Boys et al., 1999; Parker and Egginton, 2002).Concern about changing patterns of use of alcohol anddrugs for recreational purposes is growing in the EU, andparticularly about the health risks for women.
(Boyset al., 1999; Parker og Egginton, 2002). Bekymringen overendrede mønstre for alkohol- og narkotikabruk forrekreasjonsformål øker stadig i EU, og særlig overhelserisikoene for kvinner.
Recreationalfacilities such as bars, discos, sport clubs and youth clubswould seem to be suitable settings for drug prevention asthey guarantee contact with a large number of youngpeople, many of whom use drugs or are at risk of doingso(177).
Rekreasjonssteder som barer,diskoteker, sportsklubber og ungdomsklubber synes å væreegnede steder for forebyggende arbeid ettersom degaranterer kontakt med et stort antall unge, hvorav mangebruker narkotika eller står i fare for å gjøre det (177).
There is an urgent need for methodologicaldocumentation and thorough evaluation of interventions inthis setting.
Det eret presserende behov for metodedokumentasjon og grundigevaluering av tiltakene i slike miljøer.
In Norway, Sweden and Denmark, ‘The night ravens’ arevolunteer adults who patrol the city centre streets duringweekend evenings and nights.
Norge, Sverige og Danmark har ’Natteravnene’, som ergrupper av frivillige voksne som i helgene om kvelden ognatten patruljerer sentrumsgatene. Målet er å være synligeog tilgjengelige for de unge.
The idea is that theirpresence will reduce the likelihood of violence and harm.
Tanken er at nettopp det at deer til stede, vil redusere sannsynligheten for vold og skade.
In France, by 2001, at least 30 % of départementsweretaking preventative actions or providing first aid at danceevents.
I 2001 gjennomførte minst 30 % av ’departementene’ i Frankrike forebyggende tiltak eller tilbød førstehjelp pådanse-tilstelninger.
In one regional health board area in Ireland,nightclub staff and clubbers are targeted by ‘The sound decisions’ project (178
I et helsedistrikt i Irland har ‘The sound decisions’-prosjektet (178
In Sweden, the Drugs Commission conducted a review ofthe research literature on preventative responses(Narkotikakommissionen, 2000), and concluded that threetypes of initiative are needed: specific initiatives targetingthe poorest people; general initiatives to improve publichealth; and initiatives aimed at helping vulnerable families.
I Sverige har Narkotikakommisionen gjennomgåttforskningsmaterialet omkring forebyggende tiltak(Narkotikakommissionen, 2000). Konklusjonen var at det erbehov for tre ulike tiltak: konkrete tiltak rettet mot defattigste, generelle tiltak for å bedre folkehelsen og tiltaksom omfatter støtte til sårbare familier.
Train-the-trainer courses in first aid for drugs incidents inrecreational settings are organised in the Netherlands.
I Nederland organiseres det opplæring i førstehjelp inarkotikarelaterte situasjoner for ledere/trenere i ulikefritidsmiljøer.
The Dutch ‘Going out and drugs’ initiative includesinterventions for different settings outside school whereyoungsters use drugs, such as coffee shops, discos, partiesand clubs, and places where major musical events areorganised.
Det nederlandske ‘Going out and drugs’-initiativet omfattertiltak rettet mot ulike miljøer utenom skolen, hvor ungdombruker narkotika, som ’coffee shops’, diskoteker, fester ogklubber, samt på store musikkarrangementer.
Several projects approach drug users within the musicscene to minimise the risks of consuming legal and illegaldrugs.
Mange prosjekter retter seg mot narkotikabrukere innenmusikkmiljøet med sikte på å redusere risikoen for å brukelovlige eller ulovlige rusmidler.
Sometimes, project staff drive to different events in amobile home, providing a quiet atmosphere for informal
Noen ganger kjørerprosjektets ansatte til forskjellige arrangementer icampingbil/vogn, hvor de i ro og fred kan drive uformell
Special hotlines or web sites (additional features.
Særskilte telefonlinjer eller nettsteder (andre tilbud.
An overview and analysis of examples of prevention inparty settings has been carried out on the projects in
) har utarbeidet en oversikt og analyse av
Ireland, Portugal and the United Kingdom are the only Member States that identify particular areas with a view toproviding special programmes in these areas. Ireland’s Young People’s Facilities and Services Fund (YPFSF) aims toattract ‘at-risk’ young people in disadvantaged areas intofacilities and activities that divert them from the dangers ofsubstance abuse.
Irland, Portugal og Storbritannia er de enestemedlemsstatene som identifiserer bestemte områder medsikte på å igangsette spesialprogrammer i disse områdene.I Irland har ’Young People’s Facilities and Services Fund’(YPFSF) som mål å trekke unge mennesker ‘i faresonen’ fradisse svakere stilte områdene inn i tilbud og aktiviteter somleder dem bort fra farene ved misbruk av rusmiddel.
In the United Kingdom, Positive Futures isoperating in 57 deprived areas to divert vulnerable youngpeople from drugs and crime through involvement in sport.The initial results are encouraging, showing reductions incriminal activity and truancy and improved communityawareness.
IStorbritannia arbeider ’Positive Futures’ i 57 slike utsatteområder med gjennom idrett å trekke sårbare ungdommerbort fra narkotika og kriminalitet.
Health action zones (HAZs) are multi-agencypartnerships located in some of the most deprived areas in England, and their aim is to tackle health inequalitiesthrough healthcare and social care modernisation
De foreløpige resultateneer oppmuntrende og viser reduksjon i kriminell aktivitet ogskulking, foruten økt samfunnsbevissthet i nærmiljøet.‘Health Action Zones’ (HAZ) er tverrfaglige partnerskap inoen av de mest nødstedte områdene i England.
(177)Figure 54 OL: Target group prevention in recreational settings (online version).(178)See http://eddra.emcdda.eu.int:8008/eddra/plsql/showQuest?Prog_ID=356. (179) See http://www.emcdda.eu.int/responses/infosites.shtml.(180)See http://eddra.emcdda.eu.int:8008/FurtherReading/eddra_party_settings.pdf.
(177)Figur 54 OL: Målgrupper for forebygging i fritidsmiljøer (nettutgaven).(178)Se http://eddra.emcdda.eu.int:8008/eddra/plsql/showQuest?Prog_ID=356. (179) Se http://www.emcdda.eu.int/responses/infosites.shtml.(180)Se http://eddra.emcdda.eu.int:8008/FurtherReading/eddra_party_settings.pdf.
(181) Table 16 OL: Main quantitative parameters of prevention in recreational settings; Table 17 OL: Outreach work/prevention in recreational settings; and Table 18 OL: Overview of polices and frameworks for outreach work/prevention in recreational settings (online version).
(181) Tabell 16 OL: Viktigste kvantitative parametre for forebyggende tiltak i fritidsmiljøer; tabell 17 OL: Feltarbeid/forebygging i fritidsmiljøer; og tabell 18 OL:Oversikt over politikk og rammer for feltarbeid/forebygging i fritidsmiljøer (nettutgaven).
Annual report 2003: the state of the drugs problem in the European Union and Norway
Årsrapport 2003: Narkotikasituasjonen i Den europeiske union og Norge et direkte samarbeid med ungdomsdomstolene og andrekompetente aktører innen rettshåndhevelse.
Luxembourg MSF Youth Solidarity project operates on asimilar basis in direct collaboration with youth magistratesand competent lawenforcement actors.
FRED-prosjektet i Tyskland har som siktemål å tilby tidligintervensjon for førstegangsregistrerte narkotikabrukere (
Finnish lawenforcement projects operate under the same principles.
Finske prosjekter innen rettshåndhevelse opererer etter desamme prinsippene.
programmes to cover a wide spectrum of vulnerable youngpeople thought to be a risk of misusing drugs (130 projectsand initiatives in the 26 HAZs). Connexions is a United Kingdom support and advice service for young peopleaged 13–19 that incorporates the identification of youngpeople at risk and makes referrals to specialist drugservices.
Unge med behov for behandlingstjenester utjevne helsemessige ulikheter gjennom moderniseringsprogrammer for helse- og sosialomsorgen samt å dekke etvidt spekter av sårbare unge mennesker som man tror kanvære i faresonen for narkotikamisbruk (130 prosjekter ogtiltak i 26 HAZer). ’Connexions’ er en britisk støtte- ogrådgivingstjeneste for unge i alderen 13–19, somidentifiserer unge mennesker i faresonen og henviser demtil spesialiserte narkotikatjenester.
Twenty-seven partnerships were operational in2002, with another 20 expected to be introduced by 2003.
I 2002 var 27 partnerskap i drift, og ytterligere 20 er forventet åkomme i gang i 2003.
In the United Kingdom, all drug action teams (DATs)conducted a young people’s needs assessment in 2001andare required, through young people substance misuseplans (YPSMPs), to plan services for young people fromuniversal prevention services through to substance misusetreatment services, which are based on local need.
I Storbritannia gjennomførte alle ’Drug Action Teams’ (DAT)i 2001 en vurdering av unge menneskers behov, og skalplanlegge tjenester for unge mennesker på grunnlag av’Young People Substance Misuses Plans’ (YPSMPS), fraallmenne forebyggende tjenester til behandlingstjenester forrusmiddelmisbruk, alt basert på lokale behov.
In Austria, mobile centres targeting young people in thestreets are working in close cooperation with other relevanthelp organisations to provide assistance to drug-usingadolescents and young adults at an early stage.
I Østerrike arbeider mobile sentre, med unge mennesker pågaten som målgruppe, i nært samarbeid med andrerelevante hjelpeorganisasjoner, for på et tidlig stadium åyte assistanse til ungdom og unge voksne brukere.
It isanticipated that the geographical coverage of these centres will increase in future (183
Det erforventet at den geografiske dekningen for disse sentrene vil bli utvidet i framtiden (183
Demand for drug treatment is a significant indicator of drugdependency and severe need.
Etterspørselen etter behandling er en signifikant indikatorpå rusmiddelavhengighet og alvorlig nød.
In 2001 in the EU, youngpeople up to the age of 19 accounted for just under 10 %of the total reported specialist drugtreatment demand.Over half of these young people were receiving treatmentfor cannabis as their main drug of use.
I 2001 stod ungemennesker inntil 19-årsalderen for nesten 10 % av densamlede registrerte etterspørselen etter spesialistbehandlingfor narkotika i EU. Over halvparten av disse fikkbehandling for bruk av cannabis som hovedstoff.
Nearly a quarterwere being treated for opiate problems, and the remainderwere evenly divided between treatment for use of cocaineand other stimulant drugs.
Nesten enfiredel ble behandlet for opiatproblemer, og resten var liktfordelt på behandling for bruk av kokain og andrestimulerende stoffer.
However, there are nationalvariations; for example, Ireland treats a larger proportionof young people than any other country in the EU.Treatment for under-18s is complicated by issues ofparental consent and concerns about prescribingsubstitution drugs in the absence of adequate research intothe effects of such drugs in this age group.
Der er imidlertid nasjonale variasjoner– f.eks. behandler Irland en større andel unge enn noeannet land i EU. Behandling for ungdom under 18 årkompliseres av problemstillinger som foreldresamtykke ogbekymring med hensyn til forskrivning avsubstitusjonsmedikamenter i mangel av tilstrekkeligforskning på virkningene av slike stoffer i dennealdersgruppen. De fleste unge som får behandling for tungestoffproblemer, deltar i ordinære behandlingstilbud.
In Finland, Walkers youth cafés (184) provide earlyintervention and currently operate in 24 localities.
I Finland tilbyr Walkers ungdomskafeer (184) tidlig intervensjon.Tilbudet finnes nå på 24 steder.
Animportant role is played by trained adult volunteerssupported by youth work professionals.
Det er gjort en innsats for ågjøre ungdomskafeene til trygge møteplasser.
An effort has beenmade to develop the youth cafés into safe meeting places.Similarly, in one regional health board area in Ireland ahealth advice café, which aims to provide a combinedprevention and direct access health service for youngpeople, is in place.
På samme måteer det i ett helsedistrikt i Irland åpnet en helserådgivningskafé,som skal drive forebyggende arbeid overfor unge menneskersamtidig som det gis direkte tilgang til helsetjenester.
In Norway, most large municipalities have outreachservices.
I Norge har de fleste større kommuner utekontakter.
Their objectives include various preventativeinterventions aimed at older children and young people aswell as counselling and referral to the support andtreatment services.
De harblant annet som mål å tilby ulike forebyggende tiltak rettetmot større barn og ungdom samt gi rådgivning og henvisetil støtte- og behandlingsapparat.
Specialised treatment services have been developed in somecountries.
Noen land har utviklet spesialiserte behandlingstilbud fordenne aldersgruppen.
For example, in the Netherlands, there is a smallscale clinic targeting 13- to 18-year-olds.
Nederland har f.eks. ensmåskalaklinikk med 13–18-åringer som målgruppe.
In Finland, specialemphasis is on a sustained and intensive psychosocialtreatment continuum, with necessary institutional treatment.Based on 1999 information, there were six treatment units foryoung substance abusers, with a total of 40 beds.
I Finlander det lagt særlig vekt på vedvarende og intensiv psykososialbehandling over tid, med nødvendig behandling i institusjon.Ut fra informasjonen fra 1999 var det seksbehandlingsenheter for unge stoffmisbrukere, med til sammen40 senger, samt tre enheter innenfor spesialskoler, somspesialiserte seg på narkotikabehandling, med til sammen23senger.
In addition,reform schools had three units specialising in drug treatment,with a total of 23 beds.
Luxembourg har ett spesialistsenter hvor 43 % avklientene er under 16 år.
In Luxembourg, there is one specialistcentre, 43 % of whose clients are under the age of 16 years.In Greece, early interventions are aimed at adolescent drugusers and their families (family therapy), as well as atadolescents who have problems with the law.
I Hellas rettes tidlig intervensjon motungdom som bruker narkotika og deres familier(familieterapi), og ungdommer som har problemer medrettsvesnet.
Some Member States provide targeted support, trainingand outreach programmes for at-risk young people such asyoung offenders.
Noen medlemsstater har målrettede støtte, opplærings- ogoppsøkende programmer for ungdom i faresonen, f.eks. ungelovbrytere.
A major impact of some of theseinitiatives has been to reduce the number of young peoplereceiving criminal sentences.
En viktig effekt av noen av disse tiltakene har værtå redusere antallet ungdommer som blir straffedømt.
In Sweden, young people aged between 12 and 21 whohave serious psychosocial problems, often in associationwith elements of criminal behaviour and psychoactivesubstance use, can be placed in institutional care withouttheir consent.
I Sverige kan unge mellom 12 og 21 år som har alvorligepsykososiale problemer, ofte assosiert med elementer avkriminell atferd og bruk av psykoaktive stoffer, bli plassert iinstitusjon uten eget samtykke.
Interventions provide alternatives to lawenforcement andpunishment strategies, with the aim of reducing orpreventing young people falling into a life of crime, withirreversible consequences.
Tiltakene tilbyr alternativer til politi- og straffestrategier medsikte på å redusere eller forebygge at ungdom dras inn ikriminalitet med uopprettelige konsekvenser.
In the United Kingdom, youthoffending teams (YOTs) include drug workers who assessyoung offenders for drug abuse and, where appropriate,offer interventions to prevent further abuse.
De britiske’Youth Offending Teams’ (YOT) har rusmiddel-medarbeideresom evaluerer unge lovbrytere med hensyn tilnarkotikamisbruk og om nødvendig tilbyr tiltak for å hindrevidere misbruk.
Chapter 3: Selected issues treatment (186
Kapittel 3: Utvalgte aspekter
limitations in the presented information on drug use andpatterns of use among socially excluded groups have to beconsidered, because of the lack of information sources andcomparable data across Europe.
Sosial eksklusjon og reintegrasjon mangelen på informasjonskilder og sammenlignbare datafor Europa sett under ett.
Social exclusion and reintegration
Definisjoner og konsepter
The association between being prisoner and using drugshas been shown to be quite strong (see also p. 34).
Forbindelsen mellom fengselsopphold og bruk av narkotikahar vist seg å være ganske nær (se også s. 34).
A largeproportion of prisoners are drug users before beingimprisoned, and the reason for their incarceration is oftenassociated with drug use. However, some people follow theopposite course, becoming drug users only after beingincarcerated for committing crimes.
En storandel innsatte bruker narkotika før de blir fengslet, oggrunnen til fengslingen er ofte knyttet til narkotikabruk.Noen følger imidlertid en annen linje og blir brukere etter åha blitt fengslet for andre lovbrudd.
Studies suggest thatbetween 3 % and 26 % of drug users in European prisonsstart taking drugs in prison and between 0.4 % and 21 %of incarcerated IDUs first inject while in prison.
Studier tyder på atmellom 3 % og 26 % av brukerne i europeiske fengslerbegynner å bruke narkotika under soning, og mellom 0,4 %og 21 % av innsatte sprøytebrukere satte sin første sprøyte ifengsel.
Drug usewithin prison is very common: up to 54 % of inmates reportusing drugs while incarcerated, and up to 34 % reportinjecting in prison (Stoever, 2001; EMCDDA, 2002a).
Narkotikabruk er svært vanlig i fengslene, og inntil54 % av de innsatte rapporterer at de har brukt narkotikamens de satt inne, og inntil 34 % rapporterer omsprøytebruk i fengsel (Stoever, 2001; EONN, 2002a).
According to the last survey on ‘social precarity andintegration’ (187), the proportion of the European populationat risk of poverty and social exclusion in Europe varies from9 % to 22 % (European Council, 2001).
Sosial eksklusjon kan dermed defineres som en kombinasjonav mangel på økonomiske ressurser, sosial isolasjon ogbegrenset adgang til sosiale rettigheter og borgerrettigheter.Det er et relativt begrep innenfor det enkelte samfunn(CEIES, 1999) og representerer en progressiv akkumulasjonav sosiale og økonomiske faktorer over tid.
People areconsidered to be socially excluded if they ‘are preventedfrom participating fully in economic, social and civil lifeand/or when their access to income and other resources(personal, family and cultural) is so inadequate as toexclude them from enjoying a standard of living that isregarded as acceptable by the society in which they live’(Gallie and Paugam, 2002).
Problemer iforbindelse med arbeid, utdanning og levestandard, helse,nasjonalitet, rusmiddelmisbruk, kjønnsforskjell og vold erfaktorer som kan bidra til sosial eksklusjon (Det europeiskeråd, 2001; Nasjonale rapporter, 2002).
Social exclusion can thus be defined as a combination oflack of economic resources, social isolation, and limitedaccess to social and civil rights; it is a relative conceptwithin any particular society (CEIES, 1999) and representsa progressive accumulation of social and economic factorsover time.
I noen studier blant bestemte etniskeminoritetsgrupper er det imidlertid funnet en større andelproblembrukere i disse gruppene enn i befolkningengenerelt, f.eks. blant ingrerne i Finland (hvor anslagsvis1–2 % bruker narkotika, særlig heroin), kurdere i Tyskland,sigøynere i Spania, portugisiske borgere i Luxembourg(Origer, 1999) og flere etniske grupper i Nederland(Vrieling et al., 2000) (189).
Factors that could contribute to social exclusionare problems related to labour, educational and livingstandards, health, nationality, drug abuse, genderdifference and violence (European Council, 2001; Nationalreports, 2002).
Grunnene til dette kan være enkombinasjon av sosialt ufordelaktige faktorer, som; dårligbeherskelse av det lokale språket, arbeidsledighet ogboligproblemer, dårlige levekår og mangel på økonomiskeressurser (Nasjonale rapporter, 2002).
The relation between ‘black and minority ethnic groups’and drug use is less clear, as little information is available.There is no scientific evidence to suggest that drug use ishigher among immigrants than in the general population.However, some studies in specific ethnic minority groupshave found a higher proportion of problematic drug usersamong those groups than among the general population,such as among the Ingrian in Finland (1–2 % of whom areestimated to be drug users, especially heroin users), Kurdsin Germany, Gypsies in Spain, Portuguese citizens in Luxembourg (Origer, 1999) and several ethnic groups inthe Netherlands (Vrieling et al., 2000) (189).
Rusmiddelbruk kan anses som enten en konsekvens av elleren årsak til sosial eksklusjon (Carpentier, 2002) idetrusmiddelbruk kan forverre livssituasjonen, men på denannen side kan prosesser med sosial marginalisering væregrunnen til at rusmiddelbruken begynner.
The reasons forthis could be a combination of socially disadvantageousfactors, such as poor command of the local language,
Uansett, erforholdet mellom rusmiddelbruk og sosial eksklusjon ikkekausalt ettersom sosial eksklusjon ‘ikke gjelder alle sombruker rusmidler’ (Tomas, 2001).
Figure 22: Relationship between social exclusion and drug use
Figur 22: Forholdet mellom sosial eksklusjon og narkotikabruk
Nevertheless, the relation between drugabuse and social exclusion is not necessarily a causal one,because social exclusion ‘does not apply to all drugconsumers’ (Tomas, 2001).
Nå denne kompleksiteten tas i betraktning, er det muligbåde å analysere rusmiddelbruk blant sosialt ekskludertebefolkninger og studere sosial eksklusjon blantrusmiddelavhengige (fig. 22).
Diseases/disability
Sykdom/uførhet
Social exclusion
Sosial eksklusjon
Taking into account this complexity, it is possible both toanalyse drug use among socially excluded populations andstudy social exclusion among drug addicts (Figure 22).
Mønstre for og konsekvenser av rusmiddelbrukobservert blant sosialt ekskluderte befolkningsgrupper
Drug-use patterns and consequences observed among socially excluded populations
I litteraturen og forskningen blir følgendebefolkningsgrupper vanligvis ansett for å være i fare for
Prostitution prisoners, immigrants (188
Stoff bruk/misbruk sosial eksklusjon: innsatte, innvandrere (188
Homelessness vulnerable young people.
Hjemløshet sexarbeidere og sårbare unge mennesker.
Bias and methodological
Bias ogmetodologiske begrensinger i den framlagte informasjonenom narkotikabruk og bruksmønstrene blant sosialtekskluderte grupper må tas i betraktning på grunn av
)Table 19 OL: Distribution of primary addiction problems (alcohol, heroin, cocaine, cannabis and gambling) in the Netherlands among immigrants and native Dutch (online version).
)Tabell 19 OL: Fordeling av primær avhengighet (alkohol, heroin, kokain, cannabis og spill) i Nederland blant innvandrere og innfødte nederlendere
Annual report 2003: the state of the drugs problem in the European Union and Norway unemployment and housing problems, poor livingconditions and lack of economic resources (Nationalreports, 2002).
Årsrapport 2003: Narkotikasituasjonen i Den europeiske union og Norge
As regards patterns of drug use, differences are foundamong ethnic groups.
Når det gjelder mønstrene for bruk av narkotika, er detfunnet forskjeller mellom de etniske gruppene.