natgillin/translations-raw huggingface dataset:
What costs do we count in looking at the tragic loss of life caused by drugs in Europe, the negative impact on communities where drugs are produced or sold, or in the way that drug trafficking undermines the social
Hvilke kostnader skal vi regne med når vi ser på de tragiske tapene av menneskeliv som narkotikabruk medfører i Europa, konsekvensene for lokalmiljøet der narkotika blir produsert eller solgt, eller hvordan handelen med narkotika undergraver den samfunnsmessige utviklingen og den politiske stabiliteten i
• the European Parliament, the Council of the European Union — in particular its Horizontal Working Party on Drugs — and the European Commission;
• Europaparlamentet, Rådet for Den europeiske union – særlig Den horisontale narkotikaarbeidsgruppen – og Europakommisjoner,
• the European Centre for Disease Prevention and Control (ECDC), the European Medicines Agency (EMEA) and Europol;
• Det europeisk senter for forebygging av og kontroll med sykdommer (ECDC), Europeisk legemiddelkontor (EMEA) og Europol,
• the Pompidou Group of the Council of Europe, the United Nations Office on Drugs and Crime, the WHO Regional Office for Europe, Interpol, the World Customs Organisation, the ESPAD project and the Swedish Council for Information on Alcohol and other Drugs (CAN), and the European Centre for the Epidemiological Monitoring of AIDS (EuroHIV);
• Europarådets Pompidou-gruppe, FNs organ for narkotika og kriminalitet, Verdens helseorganisasjons regionkontor for Europa, Interpol, Verdens tollorganisasjon (WCO), ESPAD-prosjektet, Centralförbundet för alkohol- och narkotikaupplysning (CAN) og Europeisk senter for epidemiologisk overvåking av aids (EuroHIV),
• the Translation Centre for the Bodies of the European Union and the Office for Official Publications of the European Communities.
• Oversettelsessenteret for Den europeiske unions organer og Kontoret for De europeiske fellesskaps offisielle publikasjoner.
The network is comprised of national focal points in the EU Member States, Norway, the candidate countries and at the European Commission.
Nettet består av de nasjonale kontaktpunktene i medlemsstatene i EU, Norge, søkerlandene og ved Europakommisjonen.
Under the responsibility of their governments, the focal points are the national authorities providing drug information to the EMCDDA.
Kontaktpunktene er utnevnt av sine respektive regjeringer som nasjonal myndighet med ansvar for å skaffe narkotikainformasjon til EONN.
The contact details of the national focal points may be found at: http://www.emcdda.europa.eu/about/partners/reitox-network
Kontaktinformasjon for de nasjonale kontaktpunktene er lagt ut på http://www.emcdda.europa.eu/about/partners/reitox-network
The statistical data reported here relate to the year 2006 (or the last year available).
De statistiske dataene som presenteres her gjelder for år 2006 (eventuelt siste år med tilgjengelige data).
Retail prices of drugs reported to the EMCDDA reflect the price to the user.
Prisene på narkotika rapportert til EONN, er prisene til bruker.
Reports on purity or potency, from most countries, are based on a sample of all drugs seized, and it is generally not possible to relate the reported data to a specific level of the drug market.
Rapporter om renhet eller styrke er fra de fleste land basert på prøver tatt av alle beslaglagte stoffer, og det er generelt ikke mulig å knytte de innrapporterte dataene til et bestemt sjikt av narkotikamarkedet.
For purity or potency and retail prices, all analyses are based on typical (modal) values or, in their absence, mean (or median) values.
Når det gjelder renhet, styrke og pris, er alle analyser basert på typiske (modale) verdier, eller hvis slike mangler, gjennomsnittlige (eller middel-) verdier.
Reports of the prevalence of drug use based on general population surveys mostly refer to the national population aged 15–64 years.
Rapporter om prevalens av narkotikabruk basert på generelle befolkningsundersøkelser viser i hovedsak til aldersgruppen 15–64 år.
Countries using different upper or lower age limits include: Bulgaria (18–60), the CzechRepublic (18), Denmark (16), Germany (18), Hungary (18–59), Malta (18), Sweden (16) and the UnitedKingdom (16–59).
Land som bruker andre øvre eller nedre aldersgrenser, er bl.a. Bulgaria (18–60), Den tsjekkiske republikk (18), Danmark (16), Tyskland (18), Ungarn (18–59), Malta (18), Sverige (16) og Storbritannia (16–59).
In reports on treatment demand, ‘new clients’ refers to those who have entered treatment for the first time in their lives and ‘all clients’ refers to all those entering treatment.
I rapporter om behandlingssøknader viser ”nye klienter” til personer som er inntatt til behandling for første gang, og ”alle klienter” til alle som påbegynner behandling.
Clients in continuous treatment at the start of the year in question are not included in the data.
Klienter som er inne i et behandlingsprogram ved årets begynnelse, er ikke inkludert i dataene. Når andelen behandlingssøknader for et primærrusmiddel oppgis, er nevneren antallet søknader der primærrusmiddelet er kjent.
Analysis of trends is based only on those countries providing sufficient data to describe changes over the time period in question.
Analyser av trender er bare basert på land som har lagt fram tilstrekkelig tallmateriale til å beskrive endringer i den aktuelle tidsperioden.
Figures for 2005 may substitute for missing 2006 values in trend analysis of drug market data; for the analysis of other trends, missing data may be interpolated.
Tall for 2005 kan erstatte manglende 2006-verdier i analyser av trender på narkotikamarkedet. For analyser av andre trender kan manglende data bli interpolert.
Trends in price are adjusted for inflation at national level.
Trender for priser er korrigert for inflasjon på nasjonalt plan.
The term ‘reports’ for drug law offences may describe different concepts in different countries.
Begrepet ”rapporter” i forbindelse med brudd på narkotikalovgivningen kan dekke ulike begreper i forskjellige stater.
Further information on the data and analytical methods is available in the 2008 statistical bulletin.
Ytterligere informasjon om data og analysemetoder er tilgjengelig i Statistiske opplysninger 2008.
The annual report is available for downloading in 23 languages (http://www.emcdda.europa.eu/publications/annualreport/2008).
Årsrapporten er tilgjengelig på 23 språk og kan lastes ned fra http://www.emcdda.europa.eu/publications/ annual-report/2008
The 2008 statistical bulletin (http://www.emcdda.europa.eu/stats08) presents the full set of source tables on which the statistical analysis in the annual report is based.
Statistiske opplysninger 2008 (http://www.emcdda.europa.eu/stats08) inneholder alle kildetabeller som den statistiske analysen i årsrapporten er basert på.
It also provides further detail on the methodology used and about 100 additional statistical graphs.
Her finner du også nærmere opplysninger om metodene som er brukt, og et hundretalls andre statistiske grafer.
Country overviews (http://www.emcdda.europa.eu/publications/country-overviews) provide a summary of key aspects of the drug situation for each country.
Landsoversikter (http://www.emcdda.europa.eu/publications/country-overviews) inneholder et sammendrag av de viktigste aspektene ved narkotikasituasjonen i det enkelte land.
The national reports of the Reitox focal points give a detailed description and analysis of the drugs problem in each country and are available on the EMCDDA website (http://www.emcdda.europa.eu/publications/national-reports).
De nasjonale rapportene fra kontaktpunktene i Reitox-nettet inneholder en detaljert beskrivelse og analyse av narkotikasituasjonen i det enkelte land. De er lagt ut på EONNs nettsted (http://www.emcdda.europa.eu/publications/national-reports).
Commentary The drug situation in Europe — new perspectives and some old realities
Kommentar Narkotikasituasjonen i Europa — nye perspektiver og noen gamle realiteter
A strong voice from Europe in an important year for reflection and policy formation the user is often difficult, and Member States vary greatly in how they have drawn the line between these two categories.
En kraftig røst fra Europa i et viktig år for ettertanke og politikkutforming kanskje til og med skjerpet straffen. I praksis er det ofte vanskelig å skille mellom leverandør og bruker, og det er stor forskjell medlemsstatene imellom i hvordan de skiller mellom disse to kategoriene.
The idea that European countries are now making less use of criminal sanctions for drug use is not borne out by the available data.
Forestillingen om at europeiske land nå har redusert bruken av strafferettslige sanksjoner mot narkotikabruk, underbygges ikke av tilgjengelige data.
During the past five years, the number of reported drug law offences has increased in Europe.
I løpet av de siste fem årene har antallet rapporterte narkotikaforbrytelser økt i Europa.
Most of the reported drug law offences are related to use and possession for use rather than supply, and whereas offences related to supply have increased by 12%, those related to possession have increased by over 50%.
De fleste rapporterte narkotikaforbrytelser gjelder bruk og besittelse til eget bruk snarere enn omsetning, og mens lovbrudd knyttet til omsetning har økt med 12 %, har lovbrudd knyttet til besittelse økt med over 50 %.
Cannabis continues to be the drug most often associated with drug law offences.
Cannabis er fortsatt det stoffet som oftest figurerer i forbindelse med brudd på narkotikalovgivningen.
In Europe, 2008 has seen the evaluation of the 2005–08 drug action plan, together with work to prepare a new plan to take forward the EU drug strategy during its second period (2009–12).
I Europa har 2008 vært året for evaluering av handlingsplanen mot narkotika 2005−2008, i tillegg til at det har vært arbeidet med en ny plan for å føre EUs narkotikastrategi inn i sin andre periode (2009−2012).
At the same time, 13 Member States are redrafting or reviewing their national drug strategies or action plans.
Samtidig er 13 medlemsstater i ferd med å utarbeide utkast til eller gjennomgå sine nasjonale narkotikastrategier eller handlingsplaner.
Internationally, this year also marks the 10-year review point of the declarations and action plans adopted at the 20th UN General Assembly Special Session (Ungass).
Internasjonalt er tiden inne for en gjennomgang av de erklæringer og handlingsplaner som ble vedtatt av FNs generalforsamlings 20. spesialsesjon (UNGASS) for ti år siden.
This makes 2008 an unprecedented year for European and global reflections on how drug policies have performed to date, and what directions should be pursued in the future.
2008 kan dermed sies å være et ettertankens år både for Europa og verden for øvrig med hensyn til hvordan narkotikapolitikken har fungert så langt, og hvor veien går videre.
The reasons for the increase in the number of drug law offences related to drug use are unclear, and could even be related to the possibility that, in some countries, it may have become administratively simpler to issue a conviction for possession.
Årsakene til økningen i antall narkotikalovbrudd knyttet til bruk, er uklare og kan til og med være forbundet med at det i enkelte land administrativt sett kan ha blitt enklere å avsi dom for besittelse.
However, the view held by some that, for drug users and particularly cannabis users, the likelihood of being charged with drug offences has decreased in recent years is not supported by the data.
Selv om noen mener at sannsynligheten for at narkotikabrukere, og da særlig cannabisbrukere, skal bli tiltalt for narkotikalovbrudd er blitt mindre de senere årene, blir ikke dette underbygget av dataene.
Furthermore, the extent to which sanctions applied for drug possession have changed is not clear, and the EMCDDA will explore this question in a selected issue next year.
Det er heller ikke klart i hvilken grad det har vært noen forandring når det gjelder anvendelsen av sanksjoner for narkotikabesittelse, og EONN vil se nærmere på dette spørsmålet i en utgave av Utvalgte aspekter neste år.
A growing European consensus can be seen in the way Member States have adopted national drug strategies and in their contribution to the global debate on drugs.
EU-medlemsstatenes nasjonale narkotikastrategier og bidrag til den globale narkotikadebatten viser at det råder stadig større enighet på området.
All but one of the EU Member States now have national drugpolicy documents, and around half of them now structure their national policy documents along lines similar to those found in the EU action plan — an indication of a growing policy convergence in Europe on how the drug problem should be addressed.
Med bare ett unntak har alle medlemsstatene i EU nå nasjonale narkotikapolitiske dokumenter, og om lag halvparten av dem har strukturert sine nasjonale dokumenter på noenlunde samme måte som EUs handlingsplan, noe som tyder på stadig større politisk enighet i Europa om hvordan narkotikaproblemet bør håndteres.
EU Member States, supported by the Commission, have put forward an increasingly united EU position in the ongoing discussions that have accompanied the Ungass review.
Med støtte fra Kommisjonen har EUs medlemsstater inntatt en stadig mer samstemt holdning i debatten som har ledsaget UNGASS-gjennomgangen.
In the European contributions to the debates, emphasis has been placed on the need for comprehensive, balanced and evidencebased policies and actions, and on the value of improved monitoring of the global drug problem in the post-Ungass period.
De europeiske innspillene til debatten vektlegger behovet for gjennomgripende, balanserte og evidensbaserte retningslinjer og tiltak, samt verdien av forbedret kartlegging av det globale narkotikaproblemet, nå etter UNGASS.
Drug use and the application of criminal sanctions: a mixed picture
Narkotikabruk og anvendelsen av strafferettslige sanksjoner: et sammensatt bilde
In recent years, the EMCDDA has reported a tendency among European countries to make a stronger distinction in their drug laws between those who are trafficking or selling drugs and those using them.
De senere årene har EONN rapportert om en tendens i europeiske land til å skille skarpere i narkotikalovgivningen mellom de som smugler eller omsetter narkotika, og de som bruker narkotika.
This distinction has been reflected in a reduction of penalties for drug use in some countries, though others have rejected moves to reduce penalties or have even increased them.
Dette skillet kommer til uttrykk ved at en del land har redusert straffen for narkotikabruk, mens andre har avvist dette og
A recent Eurobarometer survey explored young people’s attitudes and perceptions on drugs and found considerable consensus among countries.
En Eurobarometer-undersøkelse som nylig ble gjennomført om de unges holdninger til og oppfatninger om narkotika, fant at det var stort sammenfall mellom landene.
Overall, the risks associated with using drugs such as heroin, cocaine and ecstasy were rated as high by between 81% and 96% of those surveyed.
Generelt ble risikoen ved å bruke stoffer som heroin, kokain og ecstasy ansett for å være høy av mellom 81 % og 96 % av de tilspurte.
The vast majority of respondents (95%) felt that these drugs should continue to be controlled in Europe.
Langt de fleste av alle som svarte (95 %) mente at disse stoffene fortsatt burde være kontrollert i Europa.
Views on cannabis, however, were more divided, with 40% feeling that the drug posed a high risk, while about the same number (43%) considered that cannabis use represented a ‘medium health risk’, broadly similar to the risks associated with smoking tobacco.
Synet på cannabis var imidlertid mer delt. 40 % av de spurte mente at stoffet utgjorde en stor risiko, mens omtrent like mange (43 %) mente at bruk av cannabis utgjorde en ”middels helsefare”, altså stort sett like farlig som å røyke tobakk.
(67%) and the view held by a substantial minority (31%) that cannabis should be regulated in a similar way to alcohol and tobacco products.
Årsrapport for 2008: Narkotikasituasjonen i Europa til bruk av cannabis kom til uttrykk gjennom mindre støtte til et fortsatt forbud mot cannabis (67 %), og at et stort mindretall (31 %) mener at cannabis bør reguleres på samme måte som alkohol og tobakksprodukter.
Drug use prevention: evidence base grows but practice is slow to change up employment is one of the key elements of achieving reintegration in to society, and it has been shown to be of high prognostic value.
Narkotikaforebygging: evidensgrunnlaget vokser, men praksis er vanskelig å endre for substitusjonsbehandlingen og i hvilken grad klientene kan reintegreres i samfunnet og gjenoppta et normalt liv.
However, re-entry in to the labour market is often difficult to achieve given the poor skills and low educational status that characterise many of those found among an overall ageing population of chronic drug users in long-term treatment in Europe.
Det har imidlertid vist seg vanskelig for klientene å få innpass på arbeidsmarkedet, gitt de svake faglige kvalifikasjonene og det lave utdanningsnivået som kjennetegner mange av de menneskene man finner i en generelt aldrende befolkning av kroniske narkotikabrukere i langtidsbehandling i Europa.
Arriving at a consensus on what constitutes successful outcomes for those with long-term drug problems and as to what extent members of this population can be successfully reintegrated back in to society are becoming increasingly important questions for European drug treatment services.
For europeiske behandlingstjenester blir det stadig viktigere å komme til enighet om hva som kan betegnes som vellykkede resultater for klienter med langvarige narkotikaproblemer, og i hvilken grad man kan forvente å lykkes med å reintegrere medlemmer av denne befolkningen i samfunnet.
Despite the almost universal support for drug use prevention, formal evaluations in this area are methodologically challenging and, historically, the evidence available for demonstrating the effectiveness of interventions in this area has been limited.
Til tross for en nærmest universell støtte til forebygging av narkotikabruk, innebærer formelle evalueringer på dette området store metodologiske utfordringer, og dokumentasjon angående effektiviteten av tiltakene har vært begrenset.
This situation is changing as the scientific basis for drug prevention continues to grow and more rigorous studies are carried out.
Denne situasjonen er i ferd med å endres etter hvert som det vitenskaplige grunnlaget for narkotikaforebygging vokser og ytterligere, mer stringente, studier utføres.
Although inference must still often be drawn from the results of US studies, whose relevance to the European context may be questionable, there is now a growing body of European work.
Selv om man forsatt ofte må trekke slutninger ut fra amerikanske studier, hvis relevans for europeiske forhold kan være tvilsom, finnes det nå stadig mer europeisk dokumentasjon.
Together, the information now available allows for a greater understanding of what types of activities are likely to prove effective and how to target those most at risk.
Den samlede informasjonen som nå er tilgjengelig, gir større forståelse av hvilke aktiviteter som har sannsynlighet for å være effektive, og hvordan tiltakene kan målrettes mot de gruppene som er utsatt for størst risiko.
Nevertheless, new data suggests that in many countries, the predominant approaches are often still those that lack a strong evidence base and, in some cases, include activities that may even be counterproductive.
Nye data tyder likevel på at de vanligste tilnærmingsmåtene i mange land fortsatt mangler et solid evidensgrunnlag og faktisk i noen tilfeller også omfatter tiltak som kan virke mot sin hensikt. Utfordringen for beslutningstakerne kan derfor være at de programmene man vet har effekt, ofte krever større ressurser og mer fokus på opplæring og kvalitetskontroll.
Although Europe continues to see an expansion of drug treatment provision, considerable variation still exists between countries in the availability of care or the extent to which services address different types of drug problems.
Selv om behandlingstilbudet i Europa stadig bygges ut, er det fortsatt store variasjoner landene imellom når det gjelder tilgjengelighet og i hvilken grad tjenestene er innrettet mot ulike typer narkotikaproblem.
Moreover, widespread recognition of the value of providing drug treatment options to users in prison has yet to be matched by investments in services in this area, which in most countries remain poorly developed.
Man ser i stadig større grad verdien av å tilby narkotikabehandling til innsatte i fengslene, men likevel er det ennå et stykke igjen til denne erkjennelsen reflekteres i bevilgningene til slike tjenester, som i de fleste land fremdeles er lite utviklet.
An important challenge for drug treatment services in Europe is the need to develop models of care tailored to the needs of a more heterogeneous population of drug users.
En viktig utfordring for behandlingstjenestene i Europa er behovet for å utvikle omsorgsmodeller som er skreddersydd etter behovene til en mer uensartet brukerbefolkning.
Against the general background where evidence does not point to a single best approach, some European countries are developing interesting new methods to treat cannabis or cocaine users.
I en situasjon hvor dokumentasjonen ikke utpeker noen enkelt beste praksis, er noen europeiske land i ferd med å utvikle interessante nye metoder for behandling av cannabis- og kokainbrukere.
The complex problems caused by different patterns of polydrug use, including alcohol, constitute a challenge for service development.
De komplekse problemene som skyldes ulike former for blandingsbruk, herunder av alkohol, er en utfordring i utformingen av behandlingstjenestene.
It is therefore likely that European drug treatment services will have to develop an increasingly differentiated set of responses in the future if they are to match the increasingly differentiated needs of their clients.
Derfor vil de europeiske behandlingstjenestene i framtiden sannsynligvis måtte utvikle stadig mer differensierte tiltak hvis de skal kunne håndtere klientenes stadig mer differensierte behov.
To support knowledge transfer and best practice in the drugs field, in 2008 the EMCDDA launched an internet portal on best practice.
For å fremme kunnskapsutveksling og beste praksis på narkotikaområdet lanserte EONN i 2008 en internettportal om beste praksis.
The portal, which includes a prevention module, provides an overview of the latest evidence on programme efficacy and effectiveness as well as tools and standards aimed at improving the quality of interventions.
Portalen, som bl.a. inneholder en modul om forebyggende tiltak, gir en oversikt over den nyeste dokumentasjonen på programmenes effekt og effektivitet samt verktøy og standarder med sikte på å forbedre kvaliteten på tiltakene.
Examples of evaluated practices across Europe are also provided.
Det gis også eksempler på evaluerte praksiser fra hele Europa.
Stronger signals that the popularity of cannabis use may be declining
Sterkere signaler om at cannabisbruk blir mindre populært
Recent data from school and adult population surveys suggest that overall cannabis use has stabilised or is declining in some countries.
Nyere data fra spørreundersøkelser gjennomført blant skoleelever og voksne, tyder på en stabilisering eller reduksjon i bruken av cannabis totalt sett i en del land.
Different national trends are still apparent and marked differences exist between countries.
Andre nasjonale trender er fortsatt synlige, og det er markante forskjeller landene imellom.
This is reflected in the medium-term trends, which have seen increases reported often by lower prevalence countries, a stable situation for many others and declines noted among some higher prevalence countries.
Dette gjenspeiler seg i trendene på mellomlang sikt – noen lavprevalensland har rapportert om en økning og en del høyprevalensland om nedgang, mens situasjonen i mange andre land er stabil.