natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In many European countries, there is a growing concernabout the wider impact of drug use on the communities inwhich it occurs. Issues related to public safety and theexposure of young people to drugs are among the morecommonly cited concerns that can be grouped under thetitle of ‘Drug-related public nuisance’ — this issue isexplored in detail in the selected issues sectionaccompanying the annual report, and continuing thecriminal justice theme is a selected issue devoted to areview of strategies to divert those with drug problemsaway from custodial sentences and towards treatment(‘Alternatives to imprisonment: targeting offending problemdrug users in the EU’).
Det er stor mangel på sammenlignbare data påeuropeisk plan når det gjelder de fleste sidene vedforholdet mellom narkotika og kriminalitet, bortsettfra når det gjelder brudd på narkotikalovgivningen.Selv om sammenligninger landene imellom mågjøres med varsomhet, ser det ut som om det var enøkning i antallet narkotikalovbrudd i de fleste EU-landene i perioden fra slutten av 1990-tallet til2003, og da særlig i noen av de nyemedlemsstatene. I de fleste landene gjelder
Introduction dependence and drugrelated harm to health and thefabric of society;
Innledning tiltak for å forebygge og redusere narkotikabruk og -avhengighet så vel som narkotikarelatert skade påhelse og samfunnsstruktur,
Policy developments in the field of drugs among EUMember States are inevitably heterogeneous, reflecting thevariety of approaches at national and European level.However, this does not preclude the existence of commonfeatures that merit analysis.
De politiske utviklingene på narkotikaområdet i EUsmedlemsstater vil nødvendigvis måtte bli uensartet oggjenspeile det mangfold av tilnærmingsmåter som finnespå nasjonalt plan og EU-plan. Dette utelukker imidlertidikke at det også finnes fellestrekk som fortjener analyse.
to ensure a high level of security for the general publicby taking action against drug production and supplyand cross-border trafficking, and intensifyingpreventive action against drugrelated crime througheffective cooperation between Member States.
sikre et høyt nivå av trygghet for befolkningen genereltved å iverksette tiltak mot produksjon og tilbud avnarkotika, handel med narkotika over landegrensenesamt intensivere de forebyggende tiltakene motnarkotikarelatert kriminalitet gjennom effektivtsamarbeid mellom medlemsstatene.
These two goals cover the six priorities identified in the2000–04 EU strategy on drugs.
Disse to målene dekker de seks prioriterte tiltakene som blefastsatt i EUs narkotikastrategi for 2000–2004.
The new strategyreiterates the integrated, multidisciplinary and balancedapproach of combining measures to reduce both demandand supply.
Den nyestrategien holder fast ved en integrert, tverrfaglig ogbalansert tilnærming hvor tiltakene kombineres for åredusere både tilbud og etterspørsel.
It concentrates on these two policy areas andon two cross-cutting themes — ‘international cooperation’and ‘information, research and evaluation’ — and on‘coordination’.
Den fokuserer pådisse to politikkområdene og på to gjennomgripendetemaer – “internasjonalt samarbeid” og “informasjon,forskning og evaluering” – samt på “samordning”.
During the reporting period, foremost among thesefeatures is the way in which drug strategies are evaluatedin different Member States.
I løpet av rapporteringsperioden har det mestframtredende av disse felles trekkene vært den måtennarkotikastrategiene er blitt evaluert på i medlemsstatene.Flere EU-land har evaluert gjennomføringen av sinnasjonale narkotikastrategi.
The implementation of nationaldrug strategies is evaluated in several EU countries.Although the effects of evaluation on drug policy as awhole cannot yet be determined, evaluation has alreadyyielded some promising results: we now have a greaterunderstanding of successes and failures, and in somecases a result of evaluation has been that more resourceshave been allocated to enable unrealised strategyobjectives to be achieved.
Selv om betydningen avevalueringen av narkotikapolitikken som sådan ennå ikkekan fastslås, har evalueringen allerede gitt en del lovenderesultater. Vi har nemlig fått større forståelse av hvor vi harlyktes og hvor vi har feilet, og i noen tilfeller har resultatetav evalueringen medført at økte ressurser er satt inn for åoppfylle urealiserte strategimål.
Moreover, the evaluation of the EU strategy and action plan 2000–04 represents the firstoutcome of an important process in which Member States,EU institutions and specialised agencies are workingtogether to measure progress in the field of drugs.Otherpolicy developments taking place over the reportingperiod include reduction in some countries in penaltiesfordrug use and an increase in the severity of penaltiesfordrug trafficking and drugrelated offences threateningminors.
Videre er evalueringen av EUs strategi og handlingsplan for 2000–2004 det førsteresultatet av en viktig prosess hvor medlemsstatene, EU-institusjoner og spesialorganer samarbeider for å måleprogresjonen på narkotikaområdet. Av andre politiskeutviklinger som har funnet sted i løpet avrapporteringsperioden, kan nevnes at enkelte land har sattned straffene for bruk av narkotika samt utvidetstrafferammene for narkotikahandel og narkotikarelatertelovbrudd hvor mindreårige er involvert.
A strategic approach to drug policyinthe European Union
En strategisk tilnærming til ennarkotikapolitikk i Den europeiske union
In February 2005, the European Commission presentedthe European Parliament and the European Council with acommunication on an EU drug action plan for the period2005–08.
I februar 2005 la Europakommisjonen fram for Europaparlamentet og Det europeiske råd Melding om EUs handlingsplan mot narkotika for 2005–2008.
Thisshould facilitate follow-up monitoring of the actions as wellas providing more effective guidance regarding theimplementation of the plan.
Dette bør legge til rette foroppfølging og overvåking av tiltakene, samtidig somrettledningen med hensyn til gjennomføringen av planenblir mer effektiv.
The Commission will carry outannual progress reviews of the action plan, as well as animpact assessment, before proposing a plan for 2009–12.
Kommisjonen vil årlig foreta engjennomgang av framdriften for handlingsplanenogutarbeide en konsekvensanalyse før den utarbeiderforslag til handlingsplan for 2009–2012.
The EU drug strategy 2005–12, adopted by the European Council in December 2004, takes into account the resultsof the final evaluation of progress made during theprevious period (2000–04).
EUs narkotikastrategi for 2005–20012, som ble vedtatt av Det europeiske råd i desember 2004, tar hensyn tilresultatene av den endelige evalueringen av framgangen iden forrige perioden (2000–2004).
It aims to add value to thenational strategies while respecting the principles ofsubsidiarity and proportionality set out in the treaties.
Narkotikastrategienhar som mål å tilføre de nasjonale strategiene mer verdisamtidig som den overholder prinsippet om nærhetogproporsjonalitet.
Itsets out two general goals for the EU with regard to drugs:
Strategien fastsetter to overordnedemål for EU på narkotikaområdet:
• to achieve a high level of health protection, well-beingand social cohesion by complementing the Member States’ action in preventing and reducing drug use and
• oppnå et høyt nivå av helsevern, velferd og sosialutjevning ved å være et supplement til medlemsstatenes
Following the lead of the EU, national drug strategies havebeen adopted in most Member States.
De fleste medlemsland har fulgt EUs eksempel og vedtattnasjonale narkotikastrategier.
Of the 29 countriesconsidered in this report, 26 operate their national drugpolicy according to a national plan, strategy or similardocument. As far as the rest of the countries areconcerned, in Italy the national plan was approved by the National Committee for the Coordination of Anti-drug Activities in March 2003 and is under consideration byregions and autonomous provinces; Malta and Austriaindicated that procedures for drafting and adopting a
Av de 29 landene somomtales i denne rapporten, har 26 en egennarkotikapolitikk som bygger på en nasjonalnarkotikaplan, narkotikastrategi eller lignende dokument.Når det gjelder de øvrige landene, godkjente Nasjonalkomité for koordinering av mottiltak mot narkotika i Italia
Chapter 1: New developments in policies and laws national drug strategy were under way at the time of writing (1
Kapittel 1: Politikk og lovgivning – nye utviklinger
The EU drug strategy (2000–04) was evaluated during thereporting period.
EUs narkotikastrategi (2000–2004) ble evaluert irapporteringsperioden.
The Justice and Home Affairs Council of25–26 October 2004 examined the Commission report on this final evaluation(3
Rådet av justis- oginnenriksministre gikk på sitt møte 25.–26. oktober, 2004gjennom Kommisjonens rapport om den endelige evalueringen (3
It aimed to assess the extent to which the action plan attained the objectives of the drugstrategy and the impact of both the drug strategy and theaction plan on the drug situation in the EU.
Formålet var å vurdere i hvilken grad handlingsplanen bidro til å oppfylle målsettingene inarkotikastrategien, samt hvilken innvirkningnarkotikastrategien og handlingsplanen har hatt pånarkotikasituasjonen i EU.
It also contributed to the debate leading to the endorsement(4)ofa new drug strategy.
Det var også i forkant avdebatten et innspill om godkjenningen (4) av den nyenarkotikastrategien.
The Commission was assisted in itsevaluation task by a steering committee (drawn from the Commission, the four Member States holding thepresidency during 2003–04, the EMCDDA and Europol).The lack of precise and quantifiable operational objectivesrepresented a serious constraint in this exercise.
En styringskomité bestående av;medlemmer av Kommisjonen, de fire medlemsstatene somhar innehatt formannskapet i 2003–2004, EONN og Europol bisto Kommisjonen i arbeidet med evalueringen.Mangelen på nøyaktige og målbare operasjonellemålsettinger gjorde denne øvelsen svært vanskelig.
The communication on the final evaluation and its annexes(5) highlighted the main achievements in the drug
Meldingen om den endelige evalueringen og vedleggene til denne (5) satte fokus både på de viktigste framskrittene på narkotikaområdet på nasjonalt plan og i EU så vel somde områdene hvor ytterligere innsats må til. Meldingen
New national drug strategies have been adopted in seven EU countries (see Table 1).
Syv EU-land har vedtatt nye nasjonale narkotikastrategier(se tabell 1).
The principle that drug policiesshould be global and multidisciplinary seems to beaccepted in all the national drug strategies of Member States, in accordance with the EU approach on drugs.However, there can be fundamental differences in thecontent of different countries’ national strategies, forexample in the implementation of interventions, which mayvary despite use of the same terminology; in the role ofevaluation in the strategies, which can range fromimportant to marginal; and even in the adoption orotherwise of important policy approaches such as harmreduction.
I henhold til EUs holdning til narkotika synesprinsippet om at narkotikapolitikken bør være global ogtverrfaglig å være fulgt i alle de nasjonalenarkotikastrategiene i medlemsstatene. Innholdet i hvertlands nasjonale strategi kan imidlertid væregrunnleggende forskjellig, f.eks. når det gjeldergjennomføring av tilbud og tiltak, som kan variere til trossfor at samme terminologi benyttes; hvilken rolle evalueringspiller i strategien, som kan variere fra sentral til marginal;eller til og med når det gjelder godkjenning eller innføringav andre viktige aspekter ved politikken, f.eks.skadereduksjon.
Indeed, among the 26 policy or strategydocuments examined(2), harm reduction appears to be theissue over which there is most difference of opinion: itfeatures prominently in 12, is included among thediscussion of other subjects in nine, and is not mentionedin five.
Blant de 26 politiske eller strategiskedokumentene som er gjennomgått(2), synesskadereduksjon å være det feltet hvor meningene er mestdelt: Skadereduksjon har en framtredende plass i tolvstrategier/planer, er medtatt i drøftelsene av andre emner ini, mens fem ikke omtaler skadereduksjon i det hele tatt.
Table 1: New national drug strategies
Tabell 1: Nye nasjonale narkotikastrategier
Responsibility for execution
Ytelsesindikatorer
Budget for execution
Tidsplan eller innføringsdato
Quantifiable targets
Ansvarlig for gjennomføring
National strategy on the prevention of drug dependence
Nasjonal strategi for forebygging av narkotikaavhengighet
National drug strategy
Nasjonal narkotikastrategi
Strategy on national programme on prevention of drug addiction
Strategi for et nasjonalt program for forebygging av narkotikaavhengighet
Strategy and action plan on drugs and drug addiction
Strategi og handlingsplan mot narkotika og narkotikaavhengighet
Resolution on the national programme in the field of drugs
Resolusjon om nasjonalt program på narkotikaområdet
NB: (1) (2) (3) n.a., data not available.Data supplied by staff of national focal points.Quantifiable targets in the Luxembourg strategy not available for supply reduction.The Cyprus strategy notes that, in order to meet the objective of the strategy, financial and human resources will be made available — no specification of figures in the text.
m.d. – mangler data.Data fra nasjonale kontaktpunkter.Luxembourgs strategi inneholder ennå ikke kvantifiserbare mål for tilbudsreduksjon.Kypros’ strategi anfører at for å nå strategiens målsetting, må finansielle og menneskelige ressurser stilles til rådighet – uten at dette er tallfestet i strategien.
For further information and definitions, see the EMCDDA website (http://www.emcdda.eu.int/?nnodeid=1360).No information on this subject is available for Malta, Slovakia and Turkey.COM(2004) 707 final.European Council (16–17 December 2004) — Conclusions.Among which is the EMCDDA–Europol statistical snapshot (1999–2004) (http://snapshot.emcdda.eu.int).
For ytterligere informasjon og definisjoner, se EONNs nettside (www.emcdda.eu.int/?nnodeid=1360).Det foreligger ingen data om skadereduksjon for Malta, Slovakia og Tyrkia.KOM (2004) 707 endelig.Det europeiske råd (16.–17. desember 2004) – Konklusjoner.Blant annet EONN og Europols statistiske “øyeblikksbilde” (1999–2004) (http://snapshot.emcdda.eu.int).
Annual report 2005: the state of the drugs problem in Europe made can be found in the 2004 evaluation of the Portuguese national drug strategy.
Årsrapport for 2005: Narkotikasituasjonen i Europa strukturert tilnærming kan bidra til å evaluere framgangensom er gjort, finnes i evalueringen fra 2004 av Portugalsnasjonale narkotikastrategi.
External evaluatorsconcluded that progress had been made in achieving someof the 30 main objectives of the Portuguese action plan,with eight objectives fully achieved and 10 partiallyachieved; however, a lack of information meant that otherobjectives were difficult to evaluate, and five objectiveswere judged not to have been achieved.
Eksterne evalueringseksperterkonkluderte med at det var gjort framgang i oppnåelsen avnoen av de 30 hovedmålsettingene i den portugisiskehandlingsplanen; åtte mål var helt oppnådd og ti vardelvis oppnådd, mens andre målsettinger vanskelig lot segevaluere på grunn av mangel på informasjon, og femmålsettinger ble vurdert som ikke oppnådd.
In Germany, asteering committee (National Council for Drug Addiction)has been established to guide the 2003 action plantowards implementation and monitor the outcome.
Tyskland harnedsatt en styringskomité (Nasjonalt råd forrusmiddelavhengighet) for å lede handlingsplanen for2003 fram mot gjennomføring og kartlegging avresultatene.
progress is needed. It emphasised that progress had beenmade towards reducing the incidence of drug-relatedhealth problems (including HIV infection and hepatitis) andthe number of drugrelated deaths (target 2 of the EU drugstrategy), and, in particular, in improving the availabilityof treatment (target 3).
understreket at det var gjort framskritt når det gjelder åredusere forekomsten av narkotikarelaterte helseproblemer[herunder humant immunsviktvirus (HIV) og hepatitt]ogantallet narkotikarelaterte dødsfall (mål 2 i EUsnarkotikastrategi), og særlig når det gjaldt å bedretilgjengeligheten av behandlingstilbud (mål 3).
Regarding target 1, reducing druguse, no significant progress was observed.
Det ble heller ikke påvist noennedgang i tilgjengeligheten av narkotika (mål 4).
Similarly, nodecrease in the availability of drugs was found (target 4).Nevertheless, targets 4 and 5, taken together, appeared tobe a catalyst for several EU-level initiatives that havestrengthened law enforcement measures against drugtrafficking and supply.
Settunder ett syntes likevel mål 4 og 5 å fungere som enkatalysator for flere initiativer på EU-plan som har styrketde rettslige tiltakene mot narkotikahandel og -tilbud.
During the period of the plan,several major initiatives emerged to combat moneylaundering (target 6.1) and to prevent the diversion ofprecursors (target 6.2), in particular through theamendment of Community legislation on the control oftrade in precursors.
I løpetav den perioden handlingsplanen dekker, har det kommetflere viktige initiativer for å bekjempe hvitvasking avpenger (mål 6.1) samt forhindre spredning av prekursorer(mål 6.2), særlig endringen av Fellesskapets regelverk forkontroll av handelen med prekursorer.
The adoption of a national drug strategy, or the evaluationof the success of a previous one, has resulted in anincrease in the drugrelated budget in some countries.Forexample, in Greece there has been a steady increasein expenditure on healthcare-related services; in Hungaryfunds have been mobilised to fund the as yetunimplemented elements of the strategy; and in Luxembourg the drugrelated budget of the Ministry of Health increased from about EUR1 million in 1999 toalmost EUR6 million in 2004.
Meldingen understreker også behovet for ytterligereforskning, f.eks. på biomedisinske, psykososiale og andreunderliggende faktorer for rusmiddelbruk og -avhengighet,særlig på områder der informasjonen fremdeles ermangelfull (f.eks. langtidsbruk av cannabis eller syntetiskenarkotiske stoffer).
However, in all Member States, public expenditure on the drug issue representsonly a small part of total public expenditure (between0.1% and 0.3%).
Behovet for jevnlige samråd med detsivile samfunn i arbeidet med EUs rusmiddelpolitikk bleunderstreket.
This may partly explain the observationthat, across the EU, there is no direct link betweeneconomic growth and associated changes in generalbudget and changes in the level of public expenditure onthe drug issue.
Kommisjonen anbefalte også at EU utvidetstrategiperioden fra fem til åtte år slik atden dekker topåfølgende handlingsplanperioder ogmuliggjør fullstendiggjennomføring og finjustering avinitiativene med sikte påå oppfylle målsettingene istrategien.
The communication also underlined the need for furtherresearch, for instance on the biomedical, psychosocial andother factors underlying drug use and addiction, especiallyin areas where information is still scarce (e.g. the long-termuse of cannabis or synthetic drugs).
I Hellas har det for eksempel værten jevn økning i utgiftene til helserelaterte tjenester, i Ungarn er det reist midler for å finansiere de delene avstrategien som ennå ikke er iverksatt, og i Luxembourgharhelsedepartementets rusmiddelbudsjett økt fraca.1million euro i 1999 til nærmere 6 millioner euro i2004.
The need for regularconsultation of civil society in the formulation of EU drugpolicy was highlighted.
I alle medlemsstatene representerer imidlertid deoffentlige utgiftene til den rusmiddelrelaterte innsatsenbare en liten del av det totale offentlige forbruket (mellom0,1 og 0,3%).
The Commission alsorecommended extending the EU strategy from five to eightyears, covering the implementation of two consecutive EUaction plans over the period, to allow full implementationand fine-tuning of initiatives to match the strategyobjectives.
Dette kan nok være en del av forklaringenpå at det i EU tilsynelatende ikke er noen direktesammenheng mellom økonomisk vekst og påfølgendeendringer i det alminnelige budsjettet og de ressursene detoffentlige setter inn på rusmiddelarbeidet.
In several EU countries, spending on supply reductioncontinued to account for the bulk of public expenditure(anestimated 68–75% of the total drug-relatedexpenditure)(6).
Tilbudsreduserende tiltak sto fortsatt for storparten av deoffentlige utgiftene i mange EU-land (anslagsvis 68–75%
However, in a few countries, including Malta and Luxembourg, spending on demand reductionwas apparently higher than expenditure on supplyreduction (demand reduction expenditure accounting for66% and 59% of total drug expenditure respectively).However, it is not clear whether the reported differences inbudgetary allocations represent a fundamental differencein policy priorities or reflect a bias in data collection.
av de samlede utgiftene til narkotikarelaterte tiltak)(Inoen få land, herunder Malta og Luxembourg, varimidlertid utgiftene til etterspørselsreduserende tiltak
This approach makes iteasier for countries to report on the tasks that have beenaccomplished and to identify problematic issues, thereforeenabling action to be taken where needed.
Denne tilnærmingsmåten gjør detenklere for landene å rapportere om de oppgavene som errealisert og identifisere problemstillinger, og gjør detderved mulig å iverksette tiltak der det er nødvendig.
The lack of availability of information on direct publicexpenditure on the drug issue continues to be a problem.However, there are signs that, alongside growing academic interest in this area(7), there is growing political commitment to the identification and description of drugrelated public expenditure so that national expenditure ondrugs can be included as a key element in cost–benefitevaluations.
tilsynelatende større enn utgiftene til tilbudsreduserendetiltak (utgiftene til etterspørselsreduksjon representertehenholdsvis 66%og 59%av det samlede budsjettet tilrusmiddelrelatert arbeid).
Together with the Reitox network and the European Commission, the EMCDDA is now developing
Det er imidlertid ikke klart om derapporterte forskjellene i budsjettbevilgningerrepresenterer en grunnleggende forskjell i politiskeprioriteringer eller gjenspeiler en svakhet veddatainnsamlingen.
Examples of such an approach can be found in thestrategies of the Czech Republic, Ireland, Luxembourg,Poland and Portugal, where evaluation of the nationaldrug strategies revealed, or has the potential to reveal,actions that have been achieved and unaccomplishedtasks that still have to be acted on.
Eksempler på denne tilnærmingsmåten finnes i strategienefor Den tsjekkiske republikk, Irland, Luxembourg, Polen og Portugal, og evalueringen av de nasjonalenarkotikastrategiene har vist, eller kan potensielt vise,hvilke tiltak som er gjennomført og hvilke oppgaver somfortsatt er uløst og krever tiltak.
An example of how astructured approach can help an evaluation of progress
Et eksempel på hvordan en økende politisk vilje til å identifisere og beskrive de
See the selected issue, ‘Public expenditure in the area of drug-demand reduction’ in the EMCDDA annual report 2003
Se det utvalgte aspektet “Offentlige utgifter til etterspørselsreduserende tiltak” i EONNs årsrapport 2003 (http://ar2003.emcdda.eu.int/no/page077- no.html).
In Belgium, Spain, France, Luxembourg, the Netherlands, Finland, Sweden and the United Kingdom — for detailed references, see the EMCDDA website
I Belgia, Spania, Frankrike, Luxembourg, Nederland, Finland, Sverige og Storbritannia – for nærmere referanser, se EONNs nettside
Chapter 1: New developments in policies and laws methodology that will allow consistent and credibleestimates of drugrelated public expenditure within the EU,as requested by the EU action plan of 2005.
Kapittel 1: Politikk og lovgivning – nye utviklinger offentlige utgiftene på området, slik at utgiftene tilnarkotikatiltak på nasjonalt plan kan benyttes som etnøkkelelement i kost-nytte-vurderingene.