natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The effects of the other extreme - abandonment of land and agriculture - will lead to adverse effects in extensively or old-type farmed areas, whereas it can have some positive effects in formerly intensively managed areas.
Det andre ytterpunktet - brakklegging av land og nedleggelse av gårder - virker skadelig på områder med ekstensivt landbruk og gamle driftsmetoder, men kan virke positivt i områder som tidligere har vært intensivt drevet.
Forest practices, relying on monospecific plantations and even-aged stands of exotic species, have not been conducive to biological diversity.
Praksisen med ensartede plantefelt og enaldrede bestander av eksotiske arter, har ikke befordret biologisk mangfold.
The forest area is foreseen to increase slowly, while old-growth forests and forests of local tree species still will decrease in many areas.
Skogarealet forventes å øke sakte, men omfanget av gammel skog og skoger av lokale treslag vil bli mindre i mange områder.
Careful planning will be needed to avoid further loss if more forest is to be planted to function as carbon sinks in response to the Kyoto Protocol on global warming.
Det kreves grundig planlegging for å unngå ytterligere tap dersom mer skog skal plantes for å fungere som karbonsluk i samsvar med Kyotoprotokollen om global oppvarming.
The impact of climate change is more subde and difficult to predict, although some results may already be seen in changes in growing and activity seasons for some plants and animals.
Virkningene av klimaendringer mer subtile og vanskelige å forutse, selv om noen virkninger alt kan observeres som endringer i vekstog aktivitetssesongen for noen plante- og dyrearter.
For example, one analysis proposes a climateinduced shift in distribution of terrestrial plant species composition of some 50% in south-western Europe between 1990 and 2050 owing to changes in local climate and water availability.
En analyse forutsier eksempelvis at forandringer i lokalklimaet og tilgjengelighet på vann i perioden 1990-2050 vil føre til forandringer i utbredelse eller sammensetning i halvparten av planteartene i Sørvest-Europa.
Pollution impacts are somewhat easier to identify.
Konsekvensene av forurensning er noe lettere å identifisere.
Over the next decade the impacts of acidification and eutrophication are foreseen to show reductions and biodiversity to show some recovery.
I løpet av det neste tiåret forventes virkningene av forsuring og eutrofiering å gå tilbake, og det forventes en viss gjenopprettelse av det biologiske mangfoldet.
A full return to pre­pollution conditions cannot take place, even after 2010, because of changes in competition and distribution of species.
Fullstendig tilbakeføring av miljøet til slik det var før forurensningen er umulig, selv etter 2010, på grunn av endringer i artenes utbredelse og konkurransen mellom dem.
The introduction — whether voluntary or accidental — of species alien to European ecosystems or to other regions of Europe represents an increasing risk, favoured by globalisation of trade, exchange and transports.
Innføringen av fremmede arter— enten forsettlig eller ved uhell — til Europas økosystemer eller andre av Europas regioner, utgjør en risiko som blir stadig større på grunn av globaliseringen av handel, utveksling og transport.
Genetic transfer between non­native species, or possibly even genetically modified organisms, and indigenous species, genetic erosion and isolation of species populations are likely to intensify over the next decade.
Overføring av gener mellom ikkestedegne arter, eventuelt også genmodifiserte organismer, og stedegne arter, genetisk erosjon og isolering av artsbestander vil sannsynligvis øke i kommende tiår.
The NATURA 2000 Network for protection of habitats and specks is expected to become operational over the next
NATURA 2000-ne ttet for vern av habitater og arterforventes å komme i drift i løpet av kommende tiår. Da vil over 10 % av EUs
Proposed Special Protected Area (including marine sites) in % of national territories o
Foreslåtte Særlige verneområder (inkludert havområder) i % av nasjonale territorier
*Some Member States have designated significant marine areas "includes 271 sites in Baden-Wurtenberg
Noen medlemsland har utpekt større havområder Inkluderer 271 områder i Baden-Wurtenberg
Environment in the European Union at the turn of the century decade, with upwards of 10% of the EU territory designated for nature conservation purposes and with provisions for protecting species populations.
Miljøet i Den europeiske unionen ved inngangen til et nytt århundre areal være avsatt til naturvernformål og ha bestemmelser om vern av artsbestander.
The European Community Biodiversity Strategy addresses the requirements of the Convention on Biological Diversity concerning the European Community.
EUs strategi for biologisk mangfold behandler kravene i konvensjonen om biologisk mangfold som gjelder for EU.
The Strategy which aims to complement the biodiversity initiatives of Member States, provides for a series of action plans designed to integrate biodiversity within policies and programmes for which there is a Community competence.
Strategien skal være et supplement til medlemslandenes initiativer på området biologisk mangfold og omfatter en serie handlingsplaner som skal bidra til å integrere biologisk mangfold i politikk og programmer på de områdene EU har ekspertise.
But also other more general and widespread, important instruments aim at integrating biodiversity into other sectors.
Men det finnes også andre, mer bredt anlagte generelle virkemidler som tar sikte på å integrere biodiversitetshensyn i andre sektorer.
EU Agenda 2000 represents possibilities to consider new interrelationships between rural areas and biodiversity : agrienvironmental measures, structural funds, Less Favoured Areas, afforestation measures.
Agenda 2000 åpner en rekke muligheter for å vurdere det gjensidige forholdet mellom landlige områder og biologisk mangfold, som miljøtiltak i landbruket, bruk av strukturfond, oppnevnelse av mindre begunstigede områder og skogplanting.
The work towards a European Forestry Strategy targets more sustainable forest practices.
Arbeidet for å etablere en europeisk strategi for skogbruk tar sikte på å fremme en mer bærekraftig skogbrukspraksis.
Several EU initiatives relate to conservation of genetic resources.
Rere av EUs tiltak fokuserer påvern av genetiske ressurser.
The problems of urban development and its impact on the environment have been difficult ones for European policy­makers.
Problemene med urbaniseringen og dens konsekvenser for miljøet har vært særdeles vanskelige for Europas politikere.
Some 600 local authorities in Europe have taken initiatives to implement a Local Agenda 21 and about 300 European local governments have adopted the Charter of European Cities and Towns, which emphasises integrated approaches towards sustainability and the need for better networking and collaboration between European cities iri this effort.
Rundt 600 lokale myndigheter i Europa har tatt initiativet til å gjennomføre Lokal Agenda 21 og om lag 300 kommuner har vedtatt Charteret om bærekraftig utvikling i europeiske byer og tettsteder, som legger vekt på integrerte løsninger for bærekraftig utvikling og behovet for et styrket nettverk og samarbeid mellom europeiske byer og tettsteder i dette arbeidet.
Urban settlements are increasing steadily in Europe ­ with cities continuing to sprawl, causing land use stresses and social inequities.
Bybebyggelsen i Europa fortsetter å vokse - med byer som fortsetter å spre seg og medfører arealbrukskonflikter og sosiale skjevheter.
The population living in 'urban agglomerations' will increase by more than 4% over the next 15 years.
Befolkningen i urbaniserte områder vil øke med mer enn 4 % de neste 15 årene.
Accession Countries will reach the lowest EU car ownership levels (336 cars per 1000 heads in Greece) by 2010, while no further growth is expected at the high end (673 cars per 1000 heads in Luxembourg) due to saturation.
Søkerlandene vil ha den forholdsvis minste bilparken i EU (336 biler per 1000 innbyggere i Hellas) i år 2010, og i den andre enden av statistikken vil veksten flate ut fordi markedet der er mettet (673 biler per 1000 innbyggere i Luxembourg).
Urban sprawl is geared by land use and transport patterns, and so largely influenced by current consumption trends.
Byene sprer seg i forhold til arealbruk og transportmønstre og påvirker derfor i høyeste grad også trendene i konsumet.
Today, consumption accounts for most of the pollution burden caused by households - final private consumption is growing much faster than the gross domestic product.
I dag står konsumet for det meste av forurensningen som husholdningene forårsaker - og privat sluttforbruk vokser mye raskere enn bruttonasjonalprodukt.
Ultimately, this results in increased water and energy consumption, and waste generation.
I siste instans medfører dette økt vann- og energiforbruk og dermed økt avfallsproduksjon.
However, in some areas, urban sprawl can produce better living conditions in suburban areas.
Men i noen områder kan byspredning føre til bedre levekår i forstedene.
Though most cities have air pollution harmful to health, policies in place are expected to improve the situation considerably.
Selv om luften i de fleste byer erforurenset, forventes de forskriftene som nå er på plass å gi en betydelig bedring av situasjonen.
The average exposure of inhabitants of large agglomerations in the EU to concentrations above recommended levels will decrease substantially from 1990 to 2010, although exceedances of threshold concentrations still occur.
Gjennomsnittseksponeringen for innbyggere i store bykonsentrasjoner i EU for konsentrasjoner over de anbefalte nivåene vil gå vesentlig ned fra 1990 til 2010, selv om overskridelser av grenseverdiene fortsatt vil finne sted.
The most significant exceedances to be expected in 2010 are for nitrogen dioxide (NO.,) and Benz(a)pyrene.
I 2010 forventes de største overskridelsene for nitrogendioksid (NO.,) og benzopyren.
In the Accession Countries sulphur dioxide (SO,,) and particulate matters (especially PM10) also remain serious problems.
I søkerlandene vil svoveldioksid (SO„) og svevestøv (særlig PM10) fortsatt utgjøre et stort problem.
Nearly 40 million people residing in the 115 larger European cities still experience exceedance of the World Health Organization (WHO) air quality guidelines (AQG) for at least one pollutant every year.
De nesten 40 millioner menneskene som bor i de 115 største byene i Europa opplever fortsatt overskridelser av Verdens helseorganisasjons retningslinjer for luftkvalitet for minst ett forurensende stoff hvert år.
There is though some evidence of a downward trend in nitrogen oxides and ozone levels from 1990 to 1995, but in many cities long term AQG for nitrogen oxides are still exceeded and maximum hourly ozone concentrations exceed the WHO-AQG.
Det finnes likevel tall som tyder på en nedadgående trend for nitrogenoksid- og ozonnivå fra 1990 til 1995, men i mange byer overskrides de langsiktige retningslinjene for luftkvalitet fortsatt for nitrogenoksider, og maksimum timekonsentrasjonerfor ozon overskrider de samme retningslinjene.
Ambient concentrations of SO.,, lead and PM10 have fallen over the last decade, thanks to cleaner fuels and energy sources and more efficient combustion technologies.
De omgivende konsentrasjoner av SO„, bly og PM 10 har falt i løpet av det siste tiåret takket være renere brensel og energikilder og mer effektiv forbrenning.
Levels of ozone remain high in most European cities, exceeding WHO health guidelines.
Ozonnivået er høyt i de fleste europeiske byene og overskrider WHOs retningslinjer for helsefare.
), 56% of carbon vehicles cause 44% of nitrogen oxides (NOx oxide (CO) and 31% of non-methane volatile organic compounds (NMVOC) emissions in the EU-within cities, these percentages are much higher.
), 56 % for karbonmonoksid utslippene av nitrogenoksider (ΝΟχ
Page 31
(CO) og 31 % for flyktige organiske forbindelser unntatt metan (NMVOC), og i byene er disse prosentene mye høyere.
National and EU-level legislation aimed at reducing automobile emissions, e.g. the introduction of catalytic converters and unleaded petrol, resulted in considerably lower vehicle emission factors -although these improvements are partially offset by continuing growth in vehicle numbers.
31 utslippene fra kjøretøyer, f.eks. har krav om innføring av katalysatordempere og blyfri bensin medført vesendig lavere utslippsfaktorer for kjøretøyer, selv om disse forbedringene delvis blir oppveid av den vedvarende veksten i antallet kjøretøyer.
NO and NMVOC emissions have declined since 1990 in the EU and in the Accession Countries - for NO , faster in the x'
Utslippene av NOx og NMVOC har gått ned siden 1990 både i EU og i søkerlandene, men for ΝΟχ har nedgangen vært raskere i søkerlandene som følge av den forholdsvis nylige fornyelsen av bilparken der.
In terms of noise exposure, it is estimated that more than 30 % of the EU population live in dwellings with significant exposure to road noise, in spite of significant reductions of noise limits from individual sources.
Når det gjelder støyeksponering, viser overslag at mer enn 30 % av befolkningen i EU bor i boliger med betydelig eksponering for trafikkstøy til tross for at støygrenser for individuelle kilder er satt betydelig ned.
The noise limits for cars have been reduced by 85% since 1970 and for lorries by 90%.
Siden 1970 er støygrensen for biler redusert med 85 % og for lastebiler med 90 %.
The latest reduction to 74 dB (A) for cars and 80 dB (A) for lorries has led in particular to significant application of low noise technology.
Den siste reduksjonen til 74 dB (A) for biler og 80 dB (A) for lastebiler har medført utbredt anvendelse av lavstøyteknologi.
Furthermore, new vehicle standards have a noticeable effect on actual noise levels only when vehicle renewal is well advanced - and this can take up to 15 years.
Men nye standarder for kjøretøyer har merkbare konsekvenser for det reelle støynivået bare når fornyelsen av bilparken er langt framskredet, noe som kan ta opp til 15 år.
It is anticipated that air traffic growth up to 2010 can be accommodated at the main airports without significant increases in noise exposure.
Det forventes at økningen i lufttrafikken fram til år 2010 kan håndteres på de viktigste lufthavnene uten større økninger i støyeksponering.
This is mainly due to the phasing out of noisier aircraft, fleet renewal and noise optimisation of flight procedures and air strip geometry.
Dette kan i hovedsak oppnås ved utfasing av de mest støysterke flyene, generell fornyelse av flyparken samt støyoptimalisering av flygeprosedyrer og landingsstripenes utforming.
However, there may be increased noise at regional airports where rapid growth in air traffic can be expected.
Støyen kan imidlertid øke rundt regionale flyplasser, hvor det forventes kraftig vekst i lufttrafikken.
Rural areas, which contain the vast bulk of the EU's varied conservation and biodiversity assets, are increasingly under pressure - as the rural economy becomes less dependent on agriculture.
Landsbygda, hvor vi finner langt de fleste av EUs varierte miljøverdier og biologiske verdier, står under økende press etter hvert som økonomien i distriktene blir mindre og mindre avhengig av landbruket. I vesentlig rurale områder er minst annenhver jobb i servicesektoren.
And although agriculture still dominates land use and the appearance of the countryside, in most of the EU the proportion of land used for agriculture has fallen as urban and forested areas have expanded.
Og selv omjordbruket fortsatt dominerer arealbruken og synsinntrykket av landskapet, har landbruksarealet i EU gått ned i takt med at byene bygges ut og de skogbevokste områdene øker.
Agriculture in the EU developed -pardy driven by the Common Agricultural Policy (CAP)- with huge regional unbalances.
Landbruket i EU har utviklet seg med betydelige regionale skjevheter, til dels drevet fram av EUs felles landbrukspolitikk (CAP).
One of the most striking features is the fact that 80% of the EU's agricultural production (in terms of farm incomes) occurs in coastal areas of the North Sea and the Channel.
Et av de mest iøynefallende trekkene er det faktum at 80 % av EUs landbruksproduksjonen (regnet som gårdsinntekter) skjer i kystområdene langs Nordsjøen og Den engelske kanal.
This concentration has environmental consequences for water, soils and biodiversity.
Denne konsentrasjonen har miljøkonsekvenser forvann, jordsmonn og biologisk mangfold.
At the same time, economic pressures on marginal farms can cause land to fall into disuse, thus impacting on biodiversity.
Samtidig kan økonomisk press på marginale gårdsbruk gjøre at land blir lagt brakk og dermed påvirker det biologiske mangfold.
In less productive agricultural regions, agriculture has suffered social and economic decline.
I mindre produktive regioner har landbruksbefolkningen opplevd sosial og økonomisk nedgang.
The more integrated approach to economic activity and the environment in rural areas, now being urged by EU institutions, is beginning to help the agricultural sector to embrace objectives of more extensive agricultural production, stable rural communities and maintenance of ecological functions.
Den mer integrerte strategien for økonomisk aktivitet og miljø i landlige områder som nå fremmes av EUs institusjoner, har begynt å få landbrukssektoren til å sette seg mål for mer ekstensiv landbruksproduksjon, stabile distriktssamfunn og opprettholdelse av økologiske funksjoner.
Afforestation may play an important part in environmental protection, and generate a number of positive external effects, e.g. curbing erosion, preventing desertification, encouraging biodiversity and regulating the hydrologicai regime.
Skogplantingkan spille en viktig rolle i beskyttelsen av miljøet og generere en rekke positive eksterne virkninger, som begrensning av erosjon, forebygging av ørkenspredning, tiltak for biologisk mangfold og regulering av vannets kretsløp.
But, where the aim is mainly to create economically viable wood-based industries, tensions can exist between the need to maximise the economic return and to protect important environmental assets.
Men når målet primært er å etablere en økonomisk lønnsom trebasert industri, kan behovet for å maksimere økonomisk profitt komme i konflikt med behovet for å verne viktige miljøverdier.
Afforestation of agricultural land appears to have made only a small impact on surplus agricultural production.
Skogplanting på jordbruksareal synes bare å ha hatt en beskjeden betydning for overproduksjonen i landbruket.
This suggests that afforestation measures generally have litde impact where agricultural practices are more specialised and intensive in character.
Dette betyr at skogplanting generelt nok har liten effekt i forhold til intensivt og mer spesialisert landbruk.
At present, forests - approximately one-third of the total EU land area - still face serious threats, including air pollution,
Eksisterende skoger - som utgjør rundt en tredel av EUs totale landområde -står fortsatt overfor alvorlige trusler, deriblant luftforurensning, skadedyr, sykdommer, redusert artsmangfold og i noen tilfeller en overvekt på tømmerproduksjon.
33 pests, diseases, reduced species diversity and in some cases an over-emphasis on timber production.
EUs miljøpolitikk og virkemidler hva landsbygda angår, fokuserer hovedsakelig på beskyttelse av viktige hekkeområder og habitater, samt på vannressurser utsatt for nitratforurensning.
EU environmental policies and instruments to address specific rural concerns focus mainly on protecting important bird and habitat areas, and water resources vulnerable to nitrate pollution.
Eksisterende tiltak omfatter 20 % av jordbruksarealet i EU, men mens noen land (særlig Østerrike, Luxembourg og Finland) har utnyttet mulighetene i betydelig grad, har andre ikke gjort det.
It is expected that large areas will be included within Special Areas of Conservation under the Habitats Directive - and this will call for innovative approaches to land management.
Hovedmålsetningen for disse ordningene er å innføre miljømessig gunstige produksjonsformer, som f.eks. lite ressurskrevende dyrkingsmetoder, og etablering av insentiver for miljøtjenester ved landskaps- og områdevern.
These policies are supported by agrienvironmental measures.
Arealer som omfattes av pågående landbruksmiljøtiltak
Environment in the European Union at the turn of the century and nature protection.
Miljøet i Den europeiske unionen ved inngangen til et nytt århundre
In the Accession Countries, despite agricultural intensification, there are still large areas of semi-natural agricultural habits such as permanent grasslands and pseudosteppes.
Selvom landbruket intensiveres også i søkerlandene, er det fortsatt store områder av halvnaturligejordbrukshabitater som beiteland og halvstepper.
European environment ministers have noted the importance of the biological and landscape diversity of the Central and East European Countries, and concluded that integrated rural development strategies are needed to protect and enhance these assets.
Europas miljøministre har merket seg viktigheten av det biologiske mangfoldet og landskapsmangfoldet i Sentral- og Øst-Europa, og har kommet til at skal disse verdiene beskyttes, trengs integrerte utviklingsstrategier for disse områdene.
In general, the formulation of rural development policies is in an early stage within the Accession Countries focusing on agriculture and basic infrastructure.
Stort sett er utformingen av en politikk for distriktsutbygging i søkerlandene på et tidlig stadium og fokuserer ennå særlig på landbruk og grunnleggende infrastruktur.
Some 85% of European coasts, where about a third of Europe's population lives, are at high or moderate risk from different kinds of pressures and impacts, among which sea level rise from climate change.
Rundt 85 % av Europas kyster, hvor omring en tredel av Europas befolkning bor, er utsatt for høy eller moderat risiko i forbindelse med en rekke ulike former for press og konsekvenser, blant annet stigende havnivå som følge av klimaendringene.
Remaining poor water quality, coastal erosion and the lack of integrated coastal zone management are the main problems.
De viktigste problemene er generell dårlig vannkvalitet, kysterosjon og mangelen på integrert forvaltning av kystsonene.
Coastal erosion, caused by human activities or natural causes, is a major issue in some regions in the EU with 25% of the coast length subject to erosion, 50% stable while 15% is receiving material (aggradation); for the remaining 10%, the evolution is unknown.
Enten kysterosjonen er forårsaket av menneskelige aktiviteter eller har naturlige årsaker, er problemet stort i noen av EUs regioner, hvor 25 % av kystlinjen er utsatt for erosjon, 50 % er stabil mens 15 % får tilført masse (det finner sted en oppbygging). Situasjonen for de siste 10 % er ikke kartlagt.
Among the 25 less favoured areas in EU in 1983, 23 were coastal areas.
Av EUs 25 mindre begunstigede områder i 1983 var hele 23 kystområder.
The fact that 19 remain so in 1996 shows that in spite of the high expenditure under EU financial instruments (about two-third of the EU Structural funds are allocated to coastal areas) the cohesion results have not been achieved.
At 19 av dem fortsatt hadde samme status i 1996, viser at til tross for store investeringer fra EU (rundt to tredeler av midiene i EUs strukturfond går til kystområder), så er målsetningen om utjevning ikke nådd.
This lack of economic growth curbs the conditions for environmental management.
Denne mangelen på økonomisk vekst begrenser også mulighetene for forvaltning av miljøet.
Coastal areas could provide the best example of environmental integration.
I kystområdene kunne vi funnet de beste eksemplene på miljøintegrasjon.
To date, an integrated approach to Coastal Zone Management (ICZM) is still missing at national level, where a sectoral approach dominates.
Men fortsatt finnes det ikke noen integrert kystsoneforvaltningpå nasjonalt plan, der sektortenkningen fremdeles dominerer.