natgillin/translations-raw huggingface dataset:
0 'Drug injecting spread very quickly in western countries in the 1970s and 1980s, and now seems to be extending rapidly in other regions of the world.
0 Andre faktorer som kan påvirke mønstrene for sprøytebruk er lavere renhet av heroinet og økning i prisen.
But in the 1990s, some western countries reported falls in injecting.
En prisoppgang kan føre til at heroinrøykere går over til injisering, som er mer kostnadseffektiv, og at sprøytebrukere går over til billigere og enda mer risikofylte stoffer.
This may imply room for improvement and intervention — if the nature of such changes can be understood.'
Problemet er komplekst, men mye tyder på at store svingninger i tilgangen på narkotika kan gi uforutsigbare konsekvenser for sprøytebruken.
Figure 2 — Drug injection and drugrelated health damage
Figur 2 - Sprøytebruk og narkotikarelaterte helseskader
A common cause of serious health damage cu
En vanlig årsak til alvorlig helseskade o £ E o
(*) Illegal drug use: any use of illegal drugs in last 12 months
Risikoen for at førstegangs og sporadiske sprøytebrukere bruker andres sprøyter, og muligens tar overdose er stor.
Drug injecting is the common denominator of most serious drugrelated health damage in the EU [2] (see Figure 2).
Mye tyder på at mange overdoser kunne vært unngått [7], Tiltakene bør være basert på forståelse av brukernes egen risikooppfatning og hvordan de lever med risikoen.
The main hazards are life-threatening infectious diseases, such as HIV, hepatitis Β and C, tuberculosis and endocarditis, and complications such as abscesses or non-fatal overdoses.
Slike initiativ kan omfatte opplæring tilpasset narkotikabrukere, trening i førstehjelp for brukerne selv og for personer som arbeider med dem, samt utarbeidelse av retningslinjer for tilkalling av nødhjelp.
The mortality rate in opiate injectors is 20 times higher than that in the general population, due to overdoses, suicide or drugrelated illnesses and accidents.
Men ikke alle - Ikke en gang de fleste -sprøytebrukere søker behandling.
Drug injectors are also sources of sexual transmission of infectious diseases to the wider, non-injecting population.
Oppsøkende arbeid er den viktigste måten å nå dem på, og tilnærmingsmåtene varierer.
Page 3
Noen baserer seg på informasjon eller utdeling av sterilt sprøyteutstyr, mens andre satser på å sette sprøytebrukerne i stand til å endre atferd [3].
Other factors that may influence injecting patterns are falls in heroin purity or rises in price.
(*) Illegal narkotikabruk: all bruk av illegale stoffer de siste 12 månedene
One study shows overdose deaths of drug njectors eight times higher in the two weeks after release from prison than in the following 10 weeks. Pre-release counselling should therefore be a priority [6].
Sprøytebruk er fellesnevneren for de mest alvorlige narkotikarelaterte helseskadene i EU (se figur 2) [2].
A range of responses is needed to cut transmission of infectious diseases through risky behaviour. Drug treatment, especially substitution treatment, helps reduce such behaviour.
Den største risikoen er livstruende infeksjonssykdommer som HIV, hepatitt Β og C, tuberkulose og endokarditt, samt komplikasjoner i form av abscesser og ikke-dødelige overdoser.
Through contact with treatment services, injectors can also gain access to health education, disease testing and treatment for disease.
På grunn av overdoser, selvmord samt narkotikarelaterte sykdommer og ulykker
Overdose deaths are not necessarily immediate. The reactions of other drug users who may be present are often inappropriate or delayed due to lack of knowledge or fear of the police.
Desto lengre 'karriere' en sprøytebruker har, desto større er faren for å dø av overdose.
First-time or intermittent injectors are at high risk of using someone else's syringe, and perhaps of overdose.
Dette betyr at tiltak for å påvirke sprøytebrukere må treffes jo før jo heller.
Action should be based on understanding drug injectors' perceptions of risks, and how they cope with them.
Utdeling av kanyler/sprøytespisser er nå mer utbredt i EU, men dekningen varierer.
This means that measures to influence injectors need to be taken sooner rather than later.
I enkelte land er dette fortsatt kontroversielt, men der hvor slike
Initiatives could include: education targeted at drug users; first-aid training for drug workers and users; and the development of protocols for summoning emergency services.
Tiltakene bør settes inn i en bredere sammenheng innenfor en helhetlig folkehelsepolitisk tilnærming med sikte på å redusere helseskadene relatert til narkotikabruk.
Conclusi« > rug injecting — policy considerations ., .. public health policy.
Sprøytebruk - politiske betraktninger
Drug injecting, in particular, poses serious health risks and major challenges.
Spesielt sprøytebruk representerer en alvorlig helserisiko og store utfordringer.
This briefing highlights some key issues and primary sources for those wishing to know more.
Denne policy orienteringen retter søkelyset mot en del viktige aspekter og viser til primærkilder for dem som ønsker å vite mer.
On the basis of current knowledge, the following conclusions need to be addressed by policy-makers.
På bakgrunn av de kunnskaper vi har i dag, bør beslutningstakerne ta følgende konklusjoner til etterretning.
Though rare, drug injecting has a major public health impact, is closely linked to marginalisation, and, despite decreases in some countries, is increasing in others.
Selv om antallet sprøytebrukere er lavt, innebærer sprøytebruken store konsekvenser for folkehelsen. Sprøytebruk er nært knyttet til marginalisering.
Drug injecting underlies most cases of HIV, hepatitis and overdose deaths among drug users in Europe.
Sprøytebruk er årsaken til fleste tilfellene av HIV, hepatitt og overdosedødsfall blant narkotikabrukere i Europa.
Public health policies to reduce health damage must therefore give top priority to reducing injecting and related risks.
En folkehelsepolitikk for å minske helseskadene gjennom å redusere sprøytebruk og risikoer relatert til sprøytebruk, må derfor gis høy prioritet.
Continued drug injecting and risky behaviour, and renewed rises in overdoses and drugrelated infectious diseases in some countries, indicate the need for greater efforts to reduce injecting and risk among drug injectors.
Fortsatt sprøytebruk og risikoatferd samt ny økning i antallet overdoser og narkotikarelaterte infeksjonssykdommer i noen land tilsier at innsatsen for å redusere sprøytebruk og risikoen blant sprøytebrukere må intensiveres.
These efforts must be based on evidence and on understanding the realities of local drug-use patterns.
Innsatsen må baseres på dokumentasjon og på en forståelse av realitetene bak spesielle lokale mønstre for narkotikabruk.
Interventions must be part of a comprehensive public health approach that addresses broad issues of social exclusion as well as balancing local needs.
Det håpes derfor at denne informasjonen vil være av særlig interesse for lokale beslutningstakere og tjenesteytere, men også for beslutningstakere på nasjonalt og europeisk nivå.
A range of responses adapted to local circumstances has been found useful to reduce transmission of infectious diseases.
Tiltakene omfatter oppsøkende virksomhet og informasjon, utdeling av sprøyter, substitusjonsbehandling og mer kontroversielt - sprøyterom.
Evidence suggests that such responses do not increase drug use or drug injecting, as some fear.
Men selv om sprøytebruk er begrenset til en liten minoritet, kan de fleste alvorlige helsekonsekvensene av narkotikabruk i Europa i dag, som narkotikarelaterte dødsfall og infeksjonssykdommer, tilbakeføres til sprøytebruk.
Drug injecting substantially increases the risk of overdose — especially after release from prison and among the most marginalised.
Sprøytebruk medfører en betydelig økning av risikoen for overdose - særlig etter løslatelse fra fengsel og blant de mest marginaliserte brukerne.
Some, perhaps many, overdoses are preventable.
En del, kanskje mange, overdoser kunne vært unngått.
EMCDDA key epidemiological indicators
Anslagene refererer til sprøytebruk i løpet av siste 12-måneders periode.
http://www.emcdda.org/situation/ methods_tools/keyjndicators.shtml
4, Kontoret for De europeiske fellesskaps offisielle publikasjoner, Luxembourg, 2001.
[1] European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction (EMCDDA) (2001), Injecting drug use, risk behaviour and qualitative research in the time of AIDS, EMCDDA Insights series No 4, Office for Official Publications of the European Communities, Luxembourg, 2001.
Disse omfatter oppsøkende arbeid og lavterskelstjenester, substitusjons- og medikamentfri behandling, rådgivning, innovative opplysnings- og bevisstgjøringskampanjer, samt programmer for risikoreduksjon rettet mot høyrisikogrupper som er vanskelige å nå.
[2] European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction (EMCDDA) (2001), 2007 Annual report on the state of the drugs problem in the European Union, Office for Official Publications of the European Communities, Luxembourg, 2001 (see also Reitox sources at http://www.emcdda.org/infopoint/ publications/national_reports.shtml).
[2] Europeisk Overvåkingssenter for Narkotika og Narkotikamisbruk (EONN) (2001), 2007 Årsrapport om narkotikasituasjonen i Den europeiske union, Kontore: for De europeiske fellesskaps offisielle publikasjoner, Luxembourg, 2001 (se også http://www.emcdda.org/infopoint/ publications/national_reports.shtml).
Drugs in focus is a series of policy briefings published by the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction (EMCDDA), Lisbon.
Fokus på narkotika er en serie policy-orienteringer som utgis av det Europeisk Overvåkingssenter for Narkotika og Narkotikamisbruk (EONN), Lissabon.
They may also be downloaded from the EMCDDA website (http://www.emcdda.org).
De kan også lastes ned fra EONNs nettsted (http//www.emcdda.org). Gjengivelse er tillatt med kildeangivelse.
Por free subscriptions, please specify your requirements via e-mail (info@emcdda.org).
For gratis abonnement vennligst bruk e-post (info@emcdda.org).
Register on the EMCDDA home page for updates on new products.
Du kan også registrere deg på EONNs hjemmeside om du ønsker oppdateringer om nye produkter.
EDITORS: Kathy Robertson, John Wright AUTHOR: Richard Hartnoll CONTRIBUTORS: Dagmar Hedrich, Linda Montanari, Deborah Olszewski, Julian Vicente, Lucas Wiessing GRAPHIC CONCEPTION: Dutton Mernfield, UK Printed in Italy
OFFISIELL UTGIVER: Kontoret for De europeiske fellesskaps offisielle publikasjoner © Europeisk Overvåkingssenter for Narkotika og Narkotikamisbruk, 2002 ADMINISTRERENDE DIREKTØR: Georges Estievenart REDAKTØRER: Kathy Robertson, John Wright FORFATTER: Richard Hartnoll BIDRAGSYTERE: Dagmar Hedrich, Linda Montanari, Deborah Olszewski, Julian Vicente, Lucas Wiessing GRAFISK UTFORMING: Dutton Merrifield, UK Printed in Italy
Drug prevention in schools — overview
Narkotikaforebyggende arbeid i skolen i EU
Organisation of prevention delivery at national level/monitoring systems on prevention activities
At mange elever skulker eller dropper ut av skolen, er sammen med konsekvensene av sosial eksklusjon, med på å begrense virkningen av forebyggende tiltak innenfor utdanningsinstitusjoner.
• knowledge — about drugs and the consequences of taking them; and
Forebyggingen i skolen bør ikke fokusere på narkotika alene, men også omfatte personlige og sosiale ferdigheter, gjerne ved at familien trekkes inn.
The way from strategy to reality
Ikke alle medlemsland nevner forebyggende skoleprogrammer uttrykkelig i sine nasjonale strategidokumenter eller i sine handlingsplaner.
dangers of illegal drugs — does not work either.
"Det er viktig å ha nasjonale programmer for narkotikaforebyggende arbeid i skolen.
Sophisticated monitoringsystem in place
Narkotikaforebyggende arbeid i skolen - en oversikt
Mixed approach: financing local services with additional implementation of some programmes
• holdninger - spesielt å korrigere misoppfatninger om narkotikabruk blant jevnaldrede.
There is a broad consensus among experts that 'threatening' messages are helpful only in very specific situations.
Det er bred enighet blant ekspertene om at skremselspropaganda bare er effektivt under svært spesielle omstendigheter.
Any prevention action that does not take account of social and peer group influences, lacks interaction or structure and relies heavily on judgmental assertions about drugs is likely to fail [3].
Forebyggende tiltak som ikke tar sosial påvirkning eller gruppepress i betraktning, ikke omfatter samspill ungdommene imellom, mangler struktur og stort sett er basert på fordomsfulle oppfatninger om narkotika, vil sannsynligvis mislykkes [3],
Eight EU Member States (Belgium, Spain, France, Ireland, Portugal, Finland, Sweden and the UK) have already published official drug strategy documents that explicitly address prevention in schools, while in Germany and Greece such documents are at an advanced stage in their development.
Åtte medlemsland i EU (Belgia, Spania, Frankrike, Irland, Portugal, Finland, Sverige og Storbritannia) har allerede publisert offisielle narkotikastrategier som framhever forebyggende arbeid i skolen. Tyskland og Hellas har nesten ferdigstilt sine.
Some of them break down the strategy into specific actions, and concrete targets have been quantified in order to assess these actions (Spain, Ireland and the UK).
I noen av dokumentene er strategiene oppdelt i tiltak, og konkrete målsettinger er kvantifisert med tanke på at handlingsplanene skal kunne vurderes (Spania, Irland og Storbritannia).
Research has pinpointed additional key features for effective delivery of prevention programmes [4]: interactive teaching such as peer group discussion, rather than didactic teaching alone; and social competency and drug-resistance skills, together with intensive family involvement to extend discussion into the home.
Forskning har vist at også andre momenter har betydning for om de forebyggende programmene skal være effektive [4]: interaktiv læring som f.eks. diskusjoner blant jevnaldrede i stedet for utelukkende pedagogisk undervisning, sosial kompetanse og mot til å kunne si nei til narkotika samt aktiv involvering av familien for å få i gang diskusjoner også i hjemmene.
Intensive programmes which operate in small groups give better results.
Programmer med høy intensitet i små grupper gir bedre resultater. Alle programmer som lykkes, omhandler både lovlige og ulovlige rusmidler [6],
No common EL) approach to content
Ingen felles tilnærming i EU til innholdet
However, where prevention is concerned, the logistics of putting drug strategies into practice vary considerably between countries.
Men det er stor variasjon landene imellom når narkotikastrategiene skal omsettes i praksis.
Most Member States have an unstructured method of prevention delivery, usually through local or regional institutions which can act quite independently (see map on prevention delivery).
I de fleste medlemslandene er organiseringen av det forebyggende arbeidet ustrukturert, og arbeidet utføres av lokale eller regionale Institusjoner som fungerer mer eller mindre selvstendig (se kart over forebyggende arbeid).
A few EU countries have already established training programmes for prevention professionals, and professional profiles for prevention work (see the EMCDDA annual report online tables) [1].
Noen få land i EU har allerede etablert opplæringsprogrammer for fagfolk innen forebyggende virksomhet og faglige retningslinjer for det forebyggende arbeidet (se tabeller i EONNs årsrapport på Internett) [1].
It is generally agreed that prevention work should not to be undertaken by those involved in drug treatment.
Det er bred enighet om at forebyggende arbeid Ikke bør drives av dem som går i behandling.
Easy to get it wrong
Det er lett å mislykkes
The EMCDDA is harmonising a set of common key parameters that will support Member States in setting up information systems and allow them to get a reliable picture of the extent and intensity of school programmes.
En nyere analyse viser at utvikling av sosiale ferdigheter og tilnærminger rettet mot grupper av jevnaldrende, som nå betraktes som de mest effektive, er de modellene som oftest legges til grunn i disse programmene.
Recent analysis shows that life skills and peer-based approaches, which nowadays are considered to be the most effective, are the most often applied models among these programmes.
(Reks. har et desentralisert land som Spania et samordnet og kontrollert system for sin forebyggende virksomhet gjennom en rekke nasjonale skoleprogrammer.)
However, they are concentrated in only half of the EU Member States.
I de fleste andre land har staten ikke noen tilsvarende vesentlig rolle i kvalitetssikringen, kartleggingen og iverksettelsen av det narkotika forebyggende arbeidet I skolene.
Prevention activities can be counterproductive if done badly [7].
Det forebyggende arbeidet kan virke mot sin hensikt dersom det ikke gjøres rett [7].
Short-term or intermittent measures — such as one-off lectures by specialists or the police or 'Say no to drugs' days — have proved to be ineffective and could even stimulate young people's interest in drugs.
Kortsiktige eller sporadiske tiltak - som f.eks. enkeltforelesninger holdt av spesialister eller politiet eller 'Nei til narkotika'-dager - har vist seg å være ineffektive og kan til og med stimulere ungdommens nysgjerrighet på narkotika.
Unbalanced information — for example, exaggerating the risks and relative
Når ungdommer gjennom egne eller bekjentes erfaringer skjønner at de er blitt
Knowledge of prevention theory and basic practice differs very much between countries, despite its global accessibility [5].
Kunnskap om teori og grunnleggende praksis for forebyggende virksomhet varierer mye landene imellom, til tross for at slike opplysninger er lett tilgjengelige [5], I land som har satset på å lære fagfolk forebyggings- og evalueringsteori og gi dem relevant materiell, synes kunnskapsgrunnlaget å være bredere og de forebyggende tiltakene mer hensiktsmessig utformet, ifølge data fra EONN.
In countries where major efforts have been made to train professionals in prevention and evaluation theory and to
Former for organisering av det forebyggende arbeidet i skolen
In practice, all countries except Greece, Spain and Ireland have no information available on the coverage of structured, programme-based prevention policies.
Men hvor vellykket arbeidet blir, avhenger i høy grad av hvilke tiltak som implementeres og om de har et klart mål og er tilstrekkelig strukturert, evidensbasert og evaluert. "
Unstructured prevention delivery combined with a lack of coordination frequently has an adverse effect on standards.
Et sett tiltak som tar sikte på , inkludere temaer relatert til forebygging i alle skoleaktiviteter, f.eks. skolepolitiske retningslinjer
Forms of organising school prevention
Utforming av f.eks. regler og normer ang. narkotikabruk på skolene.
Integrated prevention
• personlige ferdigheter - kunne ta avgjørelser, overkomme vanskeligheter, ha mål,
Curricular interventions — (prevention programmes)
• sosiale ferdigheter - selvsikkerhet, kunne motstå gruppepress,
Although drug prevention, unlike other drug topics, has a relatively positive public profile, it attracts less political commitment to good practice than more controversial drug issues.
(') Denne databasen inneholder detaljerte og standardiserte opplysninger om programmer for etterspørselsreduksjon fra medlemsstatene i EU og er lagt ut på Internett på http://www.reitox.emcdda.org:8008/eddra.
Prevention quality can be improved by creating standards for programmes, professionals and services and by tight coordination and control, as with any other intervention that concerns human health.
• kunnskap - om narkotika og konsekvenser av bruk, og
But success depends very much on the measures chosen, and whether they have a clear purpose and are sufficiently structured, evidence-based and evaluated.'
Organisering av forebyggende arbeid på nasjonalt plan/ systemer for kartlegging av forebyggende arbeid
EMCDDA EXECUTIVE DIRECTOR
A Kartleggingssystem delvis ^* på plass
A set of interventions aimed at including prevention-relevant topics into all activities of daily school life, e.g. school policies plus the flexible integration of drug-related issues into different classroom lessons
Om et tiltak har vært vellykket eller ikke, kan bare dokumenteres gjennom regelmessig og systematisk evaluering, noe som for tiden ikke er regelen i de fleste landene i EU. Men siden resultatene har vist seg å kunne overføres på tvers av nasjonale og kulturelle grenser, kan internasjonal forskning legges til grunn ved videreutvikling av programmene.
Formal classroom based programmes with defined sessions, topics and materials, i.e. a stable inclusion of prevention into the teaching syllabus
Tjenestesenterbasert: Ved finansiering av lokale tjenester eller institusjoner som utfører forebyggende arbeid på ad hoc­basis
Formulating e.g. rules and norms about drugtaking in schools.
De inneholder narkotikaspesifikke elementer, men er ikke kun rettet mot narkotika.
May specify prevention activities
Primærforebygging som ikke spesielt er relatert til narkotika, må starte mye tidligere.
They also systematically gather information on the extent and content of prevention programmes.
I praksis har ingen land bortsett fra Spania, Hellas og Irland opplysninger om dekningen av sin strukturerte, programbaserte forebyggende politikk.
Spain has a long-established, sophisticated, country wide system for collecting information on prevention interventions and regularly gathers information on key variables, such as the number of teachers trained, the number of schools running prevention programmes and the number of pupils reached by school programmes.
Disse tre landene har imidlertid iverksatt strukturerte og evaluerte programmer i stor skala, noe som i hvert fall tyder på at programmene implementeres, kvalitetssikres og evalueres på en tilfredsstillende måte.
France and the UK maintain databases, but these do not cover prevention projects.
Når ustrukturerte forebyggende tiltak kombineres med svak koordinering, kan det ofte få negative følger for standardene.
Also, monitoring systems are independent of the political organisation of the country (federal versus central).
Østerrike er imidlertid et godt eksempel på hvordan politiske tiltak kan iverksettes uten noe overbyggende program, og likevel være koordinert og kvalitetssikret på en god måte ved hjelp av regelmessige møter i kvalitetssirkler innenfor et tett tverrinstitusjonell nettverk.
Evidence-based elements of successful school drugprevention programmes are:
Som for alle andre helsetiltak kan kvaliteten på det forebyggende arbeidet forbedres ved å fastsette standarder for programmer, fagpersonell og tjenester samt ved stram koordinering og kontroll.
If prevention programmes are carried out by well-trained and qualified professionals, there will be fewer problems with reporting data to information systems and conducting evaluations, as has been shown by experiences in Greece, Spain and Ireland.
Spania har i lang tid hatt et avansert landsomfattende system for innsamling av informasjon om forebyggende tiltak og innhenter regelmessig informasjon om nøkkel­variabler, som; antall lærere som har fått opplæring, antall skoler som gjennomfører forebyggende programmer og antall elever skoleprogrammene når ut til.
In most of the remaining countries, local prevention centres, municipalities and even treatment centres are independently conducting prevention work in schools, often with little coordination and inadequate standards.
Storbritannia og Frankrike vedlikeholder databaser, men de inneholder ikke informasjon om forebyggende prosjekter. Kartleggingssystemene har ingen sammenheng med hvordan landet er politisk organisert (føderalt vs. sentralt).
'Lifetime experience [of cannabis] among 15 to 16-year-old students [in the EU] ranges from 8 % in Sweden and Portugal to 35 % in France and the United Kingdom [compared with 41 % in the United States] ...
Dersom de forebyggende programmene iverksettes av kompetente og kvalifiserte fagfolk, vil det oppstå færre problemer med rapporteringen til Informasjons­systemene og med å utføre evalueringer, noe erfaringer og data fra Spania, Irland og Hellas viser.