natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The general objectives of the drug programme are to help make Europe a free, secure and just area by improving information on the effects of drug use and by preventing and reducing drug use, dependence and drug-related harm.
Rapporten vurderte i hvilken grad aktivitetene som var planlagt for 2006 var oppnådd, og hvorvidt planens målsettinger for 2006 var blitt oppfylt.
For the period 2007–13 this programme has an overall budget of EUR 21 million.
EONN bidro til denne oppgaven ved å publisere et sett rapporter.
The drug programme is still being discussed in the European Parliament and in the Council, in view of its adoption under the co-decision procedure.
En tilsvarende øvelse vil bli gjennomført i 2007, før den endelige konsekvensvurderingen av EUs handlingsplan mot narkotika blir lagt fram av Europakommisjonen i 2008.
Reports on the social cost of drug use
I juni 2006 utga Europakommisjonen en grønnbok om det sivile samfunns rolle i en narkotika-politcy i Den europeiske union (6
In June 2006, the European Commission issued a Green Paper on the role of civil society in drugs policy in the European Union (6), as laid down in the drugs action plan.
) i henhold til narkotika-handlingsplanen.
Data on the social cost of drug use are reported by only a small number of countries.
Data om de sosiale kostnadene ved narkotikabruk rapporteres bare av et fåtall land.
In Finland (data from 2004), the indirect cost related to the use of drugs, including misuse of pharmaceuticals, was calculated to be in the region of EUR 400 to 800 million, of which EUR 306 to 701 million was attributed to the cost of life lost due to premature death while production losses amounted to EUR 61 to 102 million.
I Finland (data fra 2004) ble de indirekte kostnadene relatert til narkotikabruk, herunder misbruk av legemidler, beregnet til et sted mellom EUR 400 og 800 millioner, hvorav EUR 306–701 millioner ble tilskrevet tap av liv på grunn av for tidlig død, mens tapt produksjon utgjorde EUR 61–102 millioner.
The social cost of illicit drug use was estimated at EUR 907 million in France in 2003 and at EUR 29.7 million in Luxembourg in 2004.
De sosiale kostnadene ved bruk av illegale rusmidler ble i 2003 anslått til EUR 907 millioner i Frankrike og EUR 29,7 millioner i Luxembourg i 2004.
The involvement of civil society in drug policy in the EU is also one of the main objectives of the specific programme
boken er å undersøke hvordan man best kan organisere en kontinuerlig dialog med de organisasjoner i det sivile samfunn som er aktive på narkotikafeltet.
Chapter 1: Policies and laws
Kapittel 1: Retningslinjer og lovgivning av narkotikalavbrudd.
New national laws
Tilbudsreduksjon
Supply reduction been operational at Schiphol airport.
Siden tidlig i 2003 har Nederland hatt en egen rettssal med fengselsfasiliteter på Schiphol lufthavn.
Since the beginning of 2005, there has been 100 % control of all flights from key countries in the Caribbean.
Siden begynnelsen av 2005 har 100 % av flyavgangene fra nøkkelland i Karibia blitt sjekket.
In 2004, an average 290 drug couriers per month were arrested, decreasing to 80 per month by early 2006.
I 2004 ble i snitt 290 narkotikakurerer arrestert hver måned, et antall som gikk ned til 80 i måneden i begynnelsen av 2006.
In France, a law enacted in October 2005 strengthens cooperation with the Caribbean region, with the aim of intercepting illicit drug trafficking by air and sea.
Frankrike vedtok i oktober 2005 en lov som styrker samarbeidet med Karibia med sikte på å fange opp illegal handel med narkotika, enten det skjer luft- eller sjøveien.
In the past year, Member States have made numerous legislative changes in the field of demand reduction, but 2006 also saw a number of countries undertake measures to improve the legal frameworks that address drug trafficking and issues related to supply reduction.
Det siste året har medlemsstatene gjort mange lovendringer på området etterspørselsreduksjon, og i løpet av 2006 har en rekke land også skjerpet lovverket når det gjelder narkotikahandel og spørsmål knyttet til tilbudsreduksjon.
A number of countries have reported the introduction of legislation that permits, defines or regulates drug testing of drivers, arrestees, prisoners or employees in different situations.
En rekke land har rapportert at de har innført lovgivning som tillater, definerer eller regulerer narkotikatesting av sjåfører, arrestanter, innsatte og ansatte i ulike situasjoner.
In Ireland, substantive changes included the introduction of the Criminal Justice Act 2006, which sets out new offences of supplying drugs to prisoners, provisions to deal with antisocial behaviour and proposals to strengthen imposition of the 10-year mandatory minimum sentence for trafficking drugs with a street value of EUR 13 000 or more.
Blant de vesentlige endringene i Irland er innføring av Criminal Justice Act 2006, som kriminaliserer forsyning av narkotika til innsatte og inneholder bestemmelser om håndtering av asosial atferd så vel som forslag om å skjerpe håndhevingen av lovens minimumsstraff på 10 år for handel med narkotika som har en gateverdi på EUR 13 000 eller mer.
Membership or facilitation of a ‘criminal organisation’ (as defined in the law) is penalised, and a drug offenders register has been established, which requires those convicted of drug trafficking to inform the police of their address upon their release from prison.
Å være medlem av eller hjelpe en ”kriminell organisasjon” (i henhold til lovens definisjon) er straffbart, og det er opprettet et register over narkotikalovbrytere som innebærer at alle som dømmes for narkotikahandel, plikter å informere politiet om sin adresse når de slipper ut av fengsel.
Procedural changes, by contrast, were introduced in Hungary, where the national police headquarters’ provision aimed to codify all police activities related to drugs and precursors in one single, comprehensive law, to help fight drug-related crime.
Ungarn på sin side har derimot foretatt en rekke prosessuelle endringer som medfører at politidirektoratet nå skal kodifisere alle politiaktiviteter i forbindelse med narkotika og prekursorer i én enkelt lov, som vil være et mer effektivt virkemiddel i kampen mot narkotikarelatert kriminalitet.
Random roadside checks on drivers, using on-site rapid testing devices, are now allowed for in Lithuania, according to the resolution approving the national programme on safe road traffic 2005–10, and in Luxembourg under a draft law of 2004 modifying the law on traffic control.
Stikkprøver av sjåfører langs veiene og bruk av hurtigtester på stedet er nå tillatt i Litauen, med hjemmel i en resolusjon om godkjenning av et nasjonalt program for trygg trafikk for 2005–10, og i Luxembourg, i henhold til et lovforslag fra 2004 angående endring av loven om trafikkontroll.
In Latvia, the amended criminal law now penalises drivers believed to be operating a vehicle while intoxicated and who refuse to take a test, with the option of imposing a prison sentence in the event of repeated refusal within a year.
I Latvia er straffeloven nå endret og inneholder nå et eget straffebud for sjåfører som mistenkes å kjøre i påvirket tilstand og nekter å la seg teste. Gjentar dette seg i løpet av det første året, kan de idømmes fengselsstraff.
Also in Latvia, the modified law ‘on police’ now states that a person may be transferred to a medical establishment to determine whether he or she has used alcohol or narcotic, psychotropic or toxic substances, and refers to the cabinet regulations that detail the procedure.
Latvia har gjennomført endringer i politiloven slik at personer som mistenkes for å ha inntatt alkohol eller narkotiske, psykotrope eller giftige stoffer, nå kan overføres til en helseinstitusjon for å avgjøre om mistanken er berettiget. Politiloven henviser til regjeringsforordninger som beskriver prosedyren.
Procedures regarding the drug testing of drivers are further described in the 2007 selected issue on drugs and driving.
Prosedyrer for narkotikatesting av sjåfører er nærmere beskrevet i utvalgt aspekt om narkotika og bilkjøring.
Particular groups of arrestees may be now drug tested in Scotland, in line with the position in England and Wales, and new draft prison rules published in Ireland in June 2005 by the Department for Justice, Equality and Law Reform introduce the possibility of mandatory drug testing of prisoners.
Skottland har nå lagt seg på samme linje som England og Wales slik at bestemte grupper arrestanter nå kan narkotikatestes også i Skottland, og Irland offentliggjorde i juni 2005 et nytt fengselsreglement som åpner for obligatorisk narkotikatesting av innsatte.
This is stated to be in the interest of good order, safety, health and security, and would be carried out on samples of urine, oral fluids and/or hair.
Begrunnelsen er å styrke orden, helse og sikkerhet, og testingen skal utføres på urin, spytt og/eller hår.
Procedures regarding the use of certain tools to combat drug trafficking were also established or improved.
I tillegg har en del land fått på plass eller forbedret sine prosedyrer for bruk av visse verktøy for å bekjempe handelen med narkotika.
In Estonia, the Narcotic Drugs and Psychotropic Substances Act and Associated Acts was amended in May 2005 to widen the scope of surveillance.
I Estland ble loven om narkotiske og psykotrope stoffer og tilhørende lover endret i mai 2005 for å få lovhjemmel for utvidet overvåking.
In Romania, a law implemented in June 2006 introduced the European arrest warrant and set out procedures for its use, as well as measures to improve judicial cooperation, surveillance and cross-border pursuit and transfer of legal procedures.
I juni 2006 vedtok Romania en lov som innførte den europeiske arrestordren og fastsatte prosedyrer for bruk av den samt tiltak for å styrke politi- og rettssamarbeidet og gjøre det mulig å foreta rettsforfølgning over grensene.
In Bulgaria, the new Penal Procedure Code introduced in October 2005 regulates controlled delivery, confidential transactions and undercover investigations.
Bulgaria fikk en ny straffeprosesslov i oktober 2005 som regulerer kontrollerte forsendelser, konfidensielle transaksjoner og spaningsvirksomhet.
There are also provisions for the temporary protection of witnesses in drugs cases and, in some circumstances, for protecting the identity of witnesses, as well as special rules for the questioning of such witnesses and use of undercover officers.
Den nye straffeprosessloven inneholder også bestemmelser om vitnebeskyttelse i narkotikasaker og i visse tilfeller beskyttelse av vitners identitet samt spesielle regler for utspørring av vitner og bruk av spanere.
Similar tools are available to prosecutors in other countries.
I Norge er det ikke lenger slik at narkotikatesting på arbeidsplassen kan utføres dersom en ansatt eller arbeidssøker gir sitt samtykke.
In the Czech Republic, the prosecution of drug offences often invokes the provisions of the Code of Criminal Procedure, which enables protection of witnesses’ identity and surveillance of persons.
Etter at § 94 Arbeidsmiljøloven av 2005 trådte i kraft, kan arbeidsgiver bare kreve at en ansatt eller arbeidssøker avlegger narkotikatest i situasjoner hvor det følger av lov eller forskrift, ved stillinger som innebærer særlig risiko eller når arbeidsgiver finner det nødvendig for å verne liv eller helse.
The Law for the Protection of Witnesses has also been widely applied in drugs cases in Cyprus.
Det nye finske regjeringsdekretet om narkotikatesting på arbeidsplassen inneholder en lang liste med bestemmelser
The recent increase in cocaine trafficking has focused attention on the Caribbean area.
Lignende verktøy er også tilgjengelig for påtalemyndigheten i andre land.
In Norway, it is no longer the case that drug testing in the workplace can be carried out provided an employee or job applicant gives consent.
I Den tsjekkiske republikk brukes ofte bestemmelsene i straffeprosessloven om beskyttelse av vitners identitet og overvåking av personer i forbindelse med påtale
Annual report 2007: the state of the drugs problem in Europe on drug law offences, especially in relation to reporting and recording practices, i.e. what is recorded, when and how.
Årsrapport for 2007: Narkotikasituasjonen i Europa som gjelder samtykke, kvalitetskrav til testlaboratorier, prøver og testresultater.
As a result, it can be difficult to make comparisons between countries; therefore, it is more appropriate to compare trends rather than absolute numbers, and to take into account national population sizes when analysing European average trends.
I Den tsjekkiske republikk er reglene for narkotikatesting som utføres av politi, fengselsansatte eller arbeidsgivere, nå fastsatt i lov 379/2005 om beskyttelsestiltak mot skade forårsaket av tobakksprodukter, alkohol og andre vanedannende stoffer.
Overall, at EU level, the number of ‘reports’ of drug law offences increased by an average of 47 % between 2000 and 2005 (Figure 1).
Legeundersøkelse er obligatorisk når det er rimelig å anta at rusmiddelbruk kan medføre at en person kan komme til å skade seg selv eller andre.
The data reveal increasing trends in all reporting countries except Latvia, Portugal and Slovenia, which reported an overall decline over the five-year period (9).
Loven fastsetter også i hvilke situasjoner politi, fengselsansatte eller arbeidsgivere har rett til å kreve en utåndings- eller spyttprøve.
In the Czech Republic, rules covering drug testing by the police, prison staff or employers are now defined by Act 379/2005 Coll. on ‘Measures for protection from harm caused by tobacco products, alcohol, and other addictive substances’.
hvordan bestemte kategorier lovbrudd prioriteres av politi og domstoler og hvilke ressurser som blir bevilget. I tillegg varierer de nasjonale informasjonssystemene om brudd på narkotikalovningen, særlig når det gjelder rutinene for rapportering og registrering, dvs. hva som registreres, når og hvordan.
A professional examination is mandatory when it is reasonable to assume that the use of substances puts the person in a condition in which they or others could be harmed.
Følgelig kan det være vanskelig å foreta sammenligninger landene imellom, og i analyser av europeiske trender er det derfor mer hensiktsmessig å sammenligne trender enn absolutte tall og å ta utgangspunkt i befolkningsstørrelsen i hvert land.
It also specifies when the police, prison staff or employers are entitled to carry out a breath test or take a saliva sample.
På EU-nivå økte antallet “rapporter” om narkotikalovbrudd gjennomsnittlig med 47 % i perioden 2000–2005 (figur 1).
Medical examinations, by breath test and samples of biological material, can be carried only out in healthcare facilities with adequate professional and operational competence.
Dataene avdekker stigende trender i alle de rapporterende landene unntatt Latvia, Portugal og Slovenia, som rapporterte en generell nedgang i femårsperioden (9).
The balance between offences related to use and those related to trafficking varies, with most European countries reporting that the majority of offences are related to drug use or possession for use, figures in 2005 ranging up to 91 %
De fleste europeiske landene rapporterer at hoveddelen av lovbruddene gjelder narkotikabruk eller besittelse for eget bruk – i Spania utgjorde disse lovbruddene 91 % av alle narkotikarelaterte lovbrudd i 2005 (10). I Den tsjekkiske republikk, Luxembourg,
The need to prevent drug-related crime is high on the European policy agenda, as illustrated by the fact that the current EU drug strategy identifies this objective as a key area of action for achieving its aim of ensuring a high level of security for the general public.
Behovet for å forebygge narkotikarelatert kriminalitet står høyt på den politiske dagsorden i Europa, noe vi også ser av det faktum at dagens narkotikastrategi i EU identifiserer dette som et nøkkelområde for tiltak med sikte på å sikre et høyt nivå av sikkerhet for befolkningen.
the Netherlands, Turkey and Norway, drug law offences related to dealing and trafficking are predominant, with these offences accounting for up to 92 % (the Czech Republic) of all drug law offences reported in 2005.
Nederland, Tyrkia og Norge dominerer imidlertid narkotikalovbrudd relatert til omsetning og smugling. Slike lovbrudd utgjorde opptil 92 % (Den tsjekkiske republikk) av alle narkotikalovbrudd rapportert i 2005.
In most European countries, cannabis is the illicit drug most often involved in reported drug law offences (11).
I de fleste europeiske landene er cannabis det illegale rusmiddelet som oftest er involvert i narkotikalovbrudd (11).
In the countries where this is the case, cannabis-related offences in 2005 accounted for 42–74% of all drug law offences.
I de landene hvor dette er tilfellet, utgjorde cannabisrelaterte lovbrudd i 2005 42–74 % av alle narkotikalovbrudd.
In the Czech Republic, methamphetamine-related offences predominated, accounting for 53 % of all drug law offences, while in Luxembourg cocaine was the most reported substance (implicated in 35 % of drug law offences).
I Den tsjekkiske republikk dominerte lovbrudd med metamfetamin, med 53 % av alle narkotikalovbrudd, mens kokain er det hyppigst rapporterte stoffet i Luxembourg (35 % av alle narkotikalovbrudd).
Among the tasks scheduled for 2007 in the EU drug action plan 2005–08 is the adoption of a common definition of ‘drug-related crime’, on the basis of a European Commission proposal based on studies brought forward by the EMCDDA.
Blant tiltakene som er planlagt for 2007 i EUs handlingsplan for narkotika 2005–08, er innføringen av en felles definisjon av ”narkotikarelatert kriminalitet” basert på et forslag fra Europakommisjonen på grunnlag av studier lagt fram av EONN.
What is meant by ‘drug-related crime’ varies across disciplines and professionals, but it can be considered to include four broad categories: psychopharmacological crimes (those committed under the influence of a psychoactive substance), economic compulsive crimes (those committed in order to obtain money/goods/drugs to support a drug habit), systemic crimes (those committed within the functioning of illicit drug markets) and drug law offences (including use, possession, dealing, trafficking, etc.) (see also EMCDDA, 2007a).
Hva som menes med “narkotikarelatert kriminalitet”, varierer fra ett fagfelt til et annet og fra en fagperson til en annen, men vi kan grovt dele det inn i fire kategorier: psykofarmakologiske forbrytelser (lovbrudd som begås under påvirkning av et psykoaktivt stoff), simple vinningsforbrytelser (lovbrudd som begås for å skaffe penger/varer/stoff til å finansiere rusmiddelmisbruk), systemiske forbrytelser (lovbrudd som begås som et ledd i de ulovlige narkotikamarkedenes virkemåte) og brudd på narkotikalovgivningen (inkludert bruk, besittelse, omsetning, smugling osv.) (se også EONN, 2007a).
In the five-year period 2000–05, the number of ‘reports’ of drug law offences involving cannabis remained stable or increased in the majority of reporting countries, resulting in an overall average increase of 36 % at EU level (Figure 1).
I femårsperioden 2000–05 var antallet “rapporter” om narkotikalovbrudd som involverte cannabis stabilt eller økende i de fleste av de rapporterende landene, og for EU sett under ett var økningen gjennomsnittlig 36 % (figur 1).
Downward trends were, however, reported by the Czech Republic (2002–05) and Slovenia (2001–05).
Det ble imidlertid rapportert om nedadgående trender i Den tsjekkiske republikk (2002–05) og Slovenia (2001–05).
Definitions of the first three of these aspects of drug-related crime are sometimes difficult to apply in practice, and data are rare and patchy.
Definisjonene på de første tre typene narkotikarelatert kriminalitet kan være vanskelige å anvende i praksis, og dataene som finnes er få og usammenhengende. Data på ”rapporter” (8
However, these data also reflect differences in national legislation and the different ways in which the laws are applied and enforced as well as differences in priorities set and resources allocated by criminal justice agencies to specific offences.
) om narkotikalovbrudd er rutinemessig tilgjengelig i alle de europeiske landene som analyseres i denne rapporten. Dataene viser imidlertid ikke bare at det er forskjeller i nasjonal lovgivning, men også at det er forskjeller i hvordan loven anvendes og håndheves,
In addition, there are variations between national information systems
I alle de rapporterende landene unntatt Luxembourg og Nederland er cannabis det stoffet som oftest er involvert i lovbrudd som gjelder bruk/besittelse for eget bruk.
The term ‘reports’ for drug law offences is given in quotation marks because it describes different concepts in different countries (police reports of suspected drug law offenders, charges for drug law offences, etc.).
“Rapporter” om brudd på narkotikalovgivningen er satt i anførselstegn fordi det dekker ulike begreper i forskjellige stater (begrepet kan f.eks. referere til mistanke om eller siktelse for brudd på narkotikalovgivningen osv.).
For an exact definition for each country, refer to the methodological notes on drug law offences in the 2007 statistical bulletin.
For en nøyaktig definisjon for hvert land, se metodeopplysninger om narkotikalovbrudd i Statistiske opplysninger 2007.
(9) See Table DLO-1 in the 2007 statistical bulletin.(10) See Table DLO-2 in the 2007 statistical bulletin.
(9) Se tabell DLO-1 i Statistiske opplysninger 2007.(10) Se tabell DLO-2 i Statistiske opplysninger 2007.
) See Table DLO-3 in the 2007 statistical bulletin.
) Se tabell DLO-3 i Statistiske opplysninger 2007.
Chapter 1: Policies and laws law enforcement agencies may target cannabis to a lesser
Kapittel 1: Retningslinjer og lovgivning
Cocaine-related offences increased over the period 2000–05 in all European countries except Germany, where the number remained relatively stable.
Antallet kokainrelaterte lovbrudd gikk opp i perioden 2000–05 i alle europeiske land unntatt Tyskland, hvor tallet var relativt stabilt.
The EU average increased by 62 % over the same period (Figure 1).
EU-gjennomsnittet økte med 62 % i samme periode (figur 1).
‘Reports’ of drug law offences related to heroin between 2000 and 2005 show a different picture to those related to cannabis or cocaine, dropping on the whole by an averaged 15 % in the European Union, mainly between 2001 and 2003.
“Rapporter” om heroinrelaterte lovbrudd i perioden 2000–05 viser et annet bilde enn for cannabis og kokain, idet det der er en generell nedgang på gjennomsnittlig 15 % i Den europeiske union, særlig fra 2001 til 2003.
However, national trends in heroin offences have been diverging over the period with a third of the countries reporting upward trends (13).
Nasjonale trender for heroinlovbrudd har imidlertid vært sprikende i perioden, og en tredel av landene har rapportert om
NB: The trends represent the available information on national number of reports for drug law offences (criminal and non-criminal) reported by all law enforcement agencies in the EU Member States; all series are indexed to a base of 100 in 2000 and weighted by country population sizes to form an overall EU trend.
NB: Trendene er basert på tilgjengelig informasjon om nasjonale tall for rapporter om brudd på narkotikalovgivningen (straffbare og ikke-straffbare forhold) som er innrapportert av alle organer for rettshåndhevelse i EUs medlemsstater. Alle seriene er indeksert (2000=100) og vektet etter befolkningsstørrelse i hvert land for å beregne en generell europeisk trend.
Because definitions and study units differ widely between countries, the general term ‘reports for drug law offences’ is used; for more information, see ‘Drug law offences: methods and definitions’ in the 2007 statistical bulletin.
Fordi landene bruker ulike definisjoner og studieenheter, brukes den generelle beskrivelsen ”rapporter om brudd på narkotikalovgivningen”. For ytterligere informasjon, se “brudd på narkotikalovgivningen: metoder og definisjoner” i Statistiske opplysninger 2007.