natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Education can contribute to encouraging entrepreneurship, by fostering the right mindset, by raising awareness ofcareer opportunities as an entrepreneur or a self-employed person, andby providing the relevant business skills.
Undervisning kanbidra til å fremme foretaksomhet ved å; oppmuntre den rette innstillingen, øke bevisstheten om karrieremuligheter som gründer eller egenarbeidsgiver og ved å sørge for relevante, merkantile ferdigheter.
Entrepreneurial skills and attitudes provide benefits to society, evenbeyond their application to business activity.
Ferdigheter og holdninger i entreprenørskap er til fordel for samfunnet,ikke bare i næringslivs-sammenheng.
In fact, personal qualitiesthat are relevant to entrepreneurship, such as creativity and a spirit ofinitiative, can be useful to everyone, in their working activity and intheir daily life.
Personlige egenskaper som harbetydning for entreprenørskap, som f.eks. kreativitet og initiativtakelsekan faktisk være nyttig for enhver både i arbeidsforhold og i det daglige livet.
The European Commission found that there is today in most EU Member States — although in varying degrees — a policy commitment atgovernmental/ministerial level to promote the teaching of entrepreneurship in the education system.
EU-kommisjonen fant at det i dag i de fleste EU-medlemsland – om enni ulik grad – er en politisk vilje på regjerings- og departementsnivå til,innenfor skolevesnet, å fremme undervisning i entreprenørskap.
However, this has not yet led to making entrepreneurship a commonfeature or a widespread subject in our education systems, nor has thetraining of teachers on how to bring the concept of entrepreneurshipinto the classroom been sufficiently developed.
Dette har imidlertid ennå ikke ført til at entreprenørskap er blitt et vanlig emne eller et fag som studeres innenfor våre undervisningssystemer. Heller ikke utannelsen av lærere i hvordan konseptet om entreprenørskap formidles i klasseværelset, er tilstrekkelig utviklet.
Also, the establishmentof indicators and the collection of quantitative data in this field are stillvery limited: this makes it difficult to monitor progress achieved.
Dessutener det hittil gjort lite for å etablere indikatorer eller innhente kvantitative data på dette området; noe som gjør det vanskelig å måle hvilkefremskritt som er oppnådd.
Some 21 examples of good practice are proposed here in promotingentrepreneurial attitudes and skills in young people through education,from primary school to university.
I denne publikasjonen presenteres 21 eksempler på god praksis for,gjennom undervisning fra grunnskole til universitet, å fremme holdninger til entreprenørskap og ferdigheter hos ungdommen.
A short description is provided for eachgood practice, along with contact details of the organisation or institution promoting that particular practice, so that further informationcan be easily obtained.
Det gis enkort beskrivelse av hvert enkelt eksempel på god praksis, samt detaljerangående kontakt med den organisasjonen eller institusjonen som fremmer den aktuelle praksis, slik at ytterligere opplysninger enkelt kan innhentes.
I hope that these examples of good practice areof interest to all involved in education and in the promotion of entrepreneurship, in particular policy makers, teachers, schools and universities, and business associations.
Jeg håper at disse eksemplene på god praksis har interesse foralle som arbeider med undervisning og fremme av entreprenørskap, spesielt de som utformer politiske retningslinjer, lærere, skoler, universiteter og foretaksorganisasjoner.
Only by working together will we be able to promote the developmentof entrepreneurial attitudes and skills in our society.
Bare ved å samarbeide vil vi kunne fremme utviklingen av entreprenørpregede holdninger og ferdigheter i vårt samfunn.
This will offer —though probably more in the longer term — an important contributionto creating more jobs and improving economic growth and competitiveness in Europe, as required by the European Council of Lisbon.
Dette vil – om ennpå lengre sikt – yte et viktig bidrag til å skape flere arbeidsplasser og forbedre økonomisk vekst og konkurranseevne i Europa, noe som er etkrav ifølge Det europeiske råd i Lisboa.
Encouraging the enterprise spirit is a key to creating jobs and improving competitiveness and economic growth throughout Europe.
Oppmuntring av gründer-mentaliteten er en nøkkelfaktor for å skapearbeidsplasser så vel som forbedret konkurranseevne og økonomiskvekst i hele Europa.
Although variables like the number of new start-ups (rate of entrepreneurship) or the psychological attitudes of people towards selfemployment (latent or potential entrepreneurship) may be influencedby a number of different factors, there is certainly a cultural aspect thatneeds to be taken into account.
Selv om variabler, som antall nyetableringer (graden av entreprenørskap)eller de psykologiske holdningene som folk har til egen virksomhet(latent eller potensielt entreprenørskap), kan påvirkes av flere ulike faktorer, er det avgjort også en kulturell side som må tas i betraktning.
The image of entrepreneurs as positiverole models has never been as strong in Europe as in the US.
Inntrykket av gründere som positive rollefigurer har aldri vært så utpregeti Europa som i USA.
Becomingan entrepreneur has long been seen as an unsafe and risky option, notparticularly appealing and less socially rewarding than other, more traditional professions.
Å bli gründer har lenge vært oppfattet som et usikkert og risikabelt valg, ikke spesielt attraktivt og mindre sosialt tilfredsstillende enn andre, mer tradisjonelle yrker.
The educational systems have not in the past beengeared towards the development of entrepreneurship and self-employ-ment, the final goal of the educational path being rather to produceemployees working in a big company or in public administration.
Undervisningssystemenehar hittil ikke tatt sikte på utvikling av entreprenørskap og egen virksomhet.Det endelige målet med en utdannelse har heller vært å skape ansattesom arbeider i et stort firma eller innenfor offentlig administrasjon.
However, things have been changing fast in recent years, and there isa growing awareness in Europe that initiatives should be developed inorder to promote an enterprise culture, and to encourage risk-taking,creativity and innovation.
Saken har imidlertid endret seg raskt i løpet av de siste årene, og det ernå en økende erkjennelse i Europa av at tiltak må settes i verk for åutvikle en kultur av foretaksomhet samt å oppmuntre til risikovilje, kreativitet og nyskapende virksomhet.
Entrepreneurship is finally seen as a basis forgrowth.
Entreprenørskap blir omsider sett påsom et grunnlag for vekst.
As a result, the importance of entrepreneurship as one of the basic skillsto be provided through lifelong learning is recognised today.
Dette har som resultat at betydningen av entreprenørskap som en avde fundamentale ferdighetene som må tilegnes gjennom livslang læring,i dag er akseptert.
2 bon European Council and the European Charter for Small Enterprises(
2 leverket for små foretak (
) have stressed this point.
) har lagt vekt på dette.
In particular, the European Charter for Small Enterprises commits the EU to teach business and entrepreneurship atall school levels, and to develop training schemes for managers.
Og i særdeleshet; Det europeiske avtaleverket for små foretak forplikter EU til å undervise inæringsvirksomhet og entreprenørskap på alle nivåer i skolen samt åutvikle planer for opplæring av ledere.
Council in June 2000.
) Innført av General Affairs Council og godkjent av Det europeiske råd i Feira, juni 2000.
Information available at:http://europa.eu.int/comm/enterprise/enterprise_policy/charter/index.htm
Ytterligere opplysninger på nettsiden: http://europa.eu.int/comm/enterprise/enterprise_policy/charter/index.htm
Key areas identified include strengthening the links between educational institutions and businesses,and developing the spirit of enterprise throughout the education andtraining systems.
De viktigste områdene som utpekes omfatter styrking av forbindelsene mellomundervisningsinstitusjoner og næringslivet samt utvikling av foretaksmentaliteten innenfor undervisnings- og opplæringssystemene.
Although a few exceptional individuals are born entrepreneurs, thedevelopment of an entrepreneurial attitude can be encouraged in youngpeople, starting in school.
Selv om noen mennesker unntaksvis er født til å være gründere, kan utvikling av en entreprenørpreget holdning oppmuntres hos unge mennesker, med start allerede i skolen.
Also, the relevant technical and business skillsneed to be provided to those who choose to be self-employed and/orto start their own venture — or might do so in the near future.
Dessuten må relevante tekniske ogmerkantile ferdigheter være tilgjengelig for de som velger å være selvstendig næringsdrivende og/eller å starte egen virksomhet – eller somkan tenkes å gjøre det i nær fremtid.
However, entrepreneurship should not be considered just as a meansfor creating new businesses, but as a general attitude that can be usefully applied by everyone in daily life and in all working activities.
Entreprenørskap må imidlertid ikke bare betraktes som et middel til åskape nye foretak, men som en generell holdning som kan komme tilgod nytte for samtlige både i hverdagen og ved alle arbeidsaktiviteter.
There seems to be a general recognition of the importance of including two different elements or concepts within the definition of entrepreneurship teaching:
Det ser ut til å være en generell anerkjennelse av viktigheten av å inkludere to ulike elementer eller konsepter i definisjonen av undervisning ientreprenørskap:
• a broader concept of education for entrepreneurial attitudes and skills,which involves developing certain personal qualities and is notdirectly focused on the creation of new businesses; and, a more specific concept of training in how to create a business.
• et utvidet konsept for undervisning i gründer-pregede holdningerog ferdigheter, som omfatter utviklingen av visse personlige egenskaper og ikke direkte fokuserer på etablering av ny virksomhet; og
The objectives of teaching about entrepreneurship — to be adapted tothe different levels of education — will therefore include:
• et mer spesifikt konsept for opplæring i hvordan et foretak etableres.
• promoting the development of personal qualities that are relevantto entrepreneurship, such as creativity, spirit of initiative, risk-takingand responsibility;
Målsettingene for undervisning i entreprenørskap – som skal tilpassesde ulike nivåene for undervisning – vil derfor omfatte:
• raising students’ awareness of selfemployment as a career option(the message being that you can become not only an employee, butalso an entrepreneur);
• fremme utviklingen av personlige kvaliteter som er relevante forentreprenørskap, slike som kreativitet, initiativ, risktakning og ansvarsfølelse;
)Report from the Education Council to the European Council adopted by the
) Rapport fra Undervisningsrådet til Det europeiske råd vedtatt av Undervisningsrådet den 12. februar 2001.Utførlig arbeidsprogram ved oppfølgingen av målsettingene for undervisnings- ogopplæringssystemer i Europa, innført i fellesskap av Rådet og Kommisjonen den14.februar 2002. (Official Journal for the European Communities C 142 av 14.6.2002).
• providing the business skills that are needed in order to start a newventure.
• formidle de merkantile ferdighetene som er nødvendige for å starteet nytt foretak.
As regards the development of personal qualities of the individual thatare relevant to entrepreneurship, the following objectives for education — in particular at the lower levels (primary and secondary) — werementioned at the forum on ‘Training for entrepreneurship’ in Nice/Sophia Antipolis in October 2000.
Når det gjelder utviklingen av den enkeltes personlige egenskaper somer relevante for entreprenørskap, ble følgende målsettinger for undervisning – spesielt på de lavere nivåene (grunnskole og ungdomsskole) –nevnt på et forum i Nice/Sofia Antipolis om “Undervisning i entreprenørskap” i oktober 2000.
Pupils’ and students’ ability to solve problems should be increasingly encouraged.
Elevers og studenters evne til problemløsning bør i større grad oppmuntres.
This implies encouraging ability in the fields ofplanning, decision-making, communication and the willingness toassume responsibility.
Dette betyr utvikling av evner innenfor områdene planlegging, beslutningstakning, kommunikasjon og viljen til å påta segansvar.
These are typical aspects of managementcompetence.
Disse er typiske aspekter ved ledelseskompetanse.
Pupils and students should increasingly gain competence in fieldssuch as the ability to cooperate, networking, learning to assumenew roles, etc.
Elever og studenter bør tilegne seg mer kompetanse på områder som;evnen til å samarbeide, arbeide i nettverk, lære å påta seg nye roller osv.
These aspects lie especially in the field of socialcompetence.
Disse områdene finnes spesielt innenfor feltet sosial kompetanse.
In the course of their education, school pupils and students shoulddevelop self-confidence and the motivation to perform, learn tothink critically and independently, and, particularly, gain the willingness and ability to learn autonomously.
I løpet av sin utdannelse bør skoleelever og studenter utvikle selvtillit og motivasjon for prestasjoner, lære kritisk og selvstendig tenking samt, spesielt, tilegne seg viljen og evnen til selvstendigopplæring. Dette er typiske personlige kompetanseområder.
School pupils and students must learn the will to show personal initiative, proactivity and creativity, as well as being prepared to confront risks in conjunction with implementing ideas.
Skoleelever og studenter må lære å ville vise personlig initiativ, fremsynhet og kreativitet så vel som å være forberedt på å møte risiko iforbindelse med implementering av ideer.
These are typical entrepreneurial qualities.
Dette er typiske entreprenørpregede egenskaper.
Identifying good practice
Identifisering av god praksis
In most EU countries, initiatives already exist addressing this issue. A certain amount of qualitative information on existing good practice in Europe in the field of education and training for entrepreneurship hasbeen collected by means of previous activities carried out or coordinated by the European Commission.
I de fleste EU-land er det allerede tatt initiativ til håndtering av dette emnet.Ved hjelp av tidligere aktiviteter som er gjennomført eller koordinert av EU-kommisjonen, er det samlet inn en viss mengde kvalitativ informasjon om eksisterende god praksis i Europa når det gjelder undervisningog opplæring i entreprenørskap.
Under the methodology of concerted actions developed by the Commission, the forums organised in 1998 in Stockholm (‘Training for startups’) and Baden (Workshop 1: ‘Training for entrepreneurs’) have favouredthe exchange of good practice between the Member States and have
Gjennom samordning av tiltak utviklet av kommisjonen, har fora somble organisert i 1998 i Stockholm (“Opplæring i etablering”) og Baden
) in Nice/Sophia Antipolis — coorganised by the Com- mission and by the French authorities — tackled the subject of entrepreneurship from three different perspectives: in the educational system (from primary to tertiary level);
) i Nice/Sofia Antipolis – organisert i fellesskap av Kom- misjonen og franske myndigheter – emnet entreprenørskap sett fra treforskjellige synsvinkler: i undervisningssystemet (fra grunnskolen til videregående skole);
• in the companies themselves (intrapreneurship).
• innenfor bedriftene (intraprenørskap).
Subsequently, on the basis of the conclusions of this international forumand within the framework of the multiannual programme for enterprise and entrepreneurship (2001–05), a ‘Best procedure’ project on education and training for entrepreneurship was adopted.
Deretter, på grunnlag av konklusjonene fra dette internasjonale forumetog innenfor rammene til det flerårige programmet for næringsvirksomhet og entreprenørskap (2001–2005), ble det vedtatt et prosjekt for“Best Procedure” i forbindelse med undervisning og opplæring i entreprenørskap.
Within that project, a number of key aspects of education for entrepreneurship have been identified.
I dette prosjektet er det utpekt et antall nøkkel-aspekter ved undervisning i entreprenørskap.
They include: entrepreneurship in primary and secondary school;
Disse omfatter: entreprenørskap i grunnskolen og ungdomsskolen;
• cooperation between schools/universities and businesses aimed atthe promotion of entrepreneurship; entrepreneurship chairs and activities at university level.
• samarbeid mellom skoler/universiteter og næringslivet med tankepå å fremme entreprenørskap; professorater i entreprenørskap og aktiviteter på universitetsnivå.
In order to carry out this project, a working group was set up, composedof national experts in this field.
For gjennomføring av dette prosjektet ble det nedsatt en arbeidsgruppebestående av nasjonale eksperter på dette området.
The experts were officially designatedby the governments of all EU Member States and Norway.
Ekspertene ble offisielt utpekt av regjeringene i samtlige EU-medlemsland og Norge.
The aims ofthis group were: to bring together the necessary expertise; to provideinformation and data on entrepreneurship measures and programmes;and, finally, to ensure cooperation and an active involvement in theproject of the national administrations of participating countries.
Formålet med denne gruppen var: å sette sammen den nødvendigeekspertisen; å gi informasjon og data om tiltak og programmer for entreprenørskap og til sist, sørge for samarbeid og et aktivt engasjement i prosjektet fra nasjonale administrasjoner i de deltakende land.
)More information on the forum on ‘Training for entrepreneurship’ can be found on the Internet at this address: http://europa.eu.int/comm/enterprise/entrepreneurship/ support_measures/training_education/index.htm
) Ytterligere opplysninger om forumet “Undervisning i entreprenørskap” finnes på
The common element of projects under the ‘Best procedure’ is the analysis of issues of interest for the Commission andnational administrations, with a view to gaining a better understanding of the nature of such issues, of the efforts being deployed and theidentification of best practice.
Det fellesgrunnlaget for prosjektene under ”Best procedure” er analysen av emnersom er av interesse for Kommisjonen og nasjonale administrasjoner,med formålet å få en bedre forståelse av, slike emners karakter, de tiltakene som settes i verk og i fastsettelsen av beste praksis.
The whole process aims at encouraging policy change in the Member States, one of the essential features of this methodology being thatprojects are carried out jointly by the Commission and by the nationaladministrations concerned.
Hele prosessen tar sikte på å oppmuntre til politiske endringer i medlemslandene, og en av de vesentligste egenskapene ved denne metodikken er at prosjekter gjennomføres i fellesskap av Kommisjonen og deberørte nasjonale administrasjoner.
As a part of the ‘Best procedure’ project on education and training forentrepreneurship, a number of examples have been identified by thegroup of national experts as good practice cases on the basis of somepreviously-established general criteria.
Som en del av prosjektet “Best Procedure” for undervisning og opplæring i entreprenørskap har gruppen av nasjonale eksperter på grunnlag av en del tidligere etablerte, generelle kriterier, valgt ut noen eksempler på god praksis.
Most of them are presented inthis guide.
De fleste av disse presenteres i denne veiledningen.
The overall goal wasto reach a better understanding of the nature and scope of existingmeasures and programmes.
Den overordnete målsetningen var å få en bedre forståelse av karakteren og omfanget aveksisterende tiltak og programmer.
In mapping ongoing activities and measures taken at national level bythe EU Member States and Norway, the expert group found that,although numerous activities are currently being developed at all levels of education, many of them are neither integrated into the curriculum nor part of a coherent framework.
Ved kartleggingen av aktiviteter som var i gang og tiltak som var truffet på nasjonalt nivå i EU-medlemslandene og Norge, fant ekspertgruppen at selv om det i øyeblikket utvikles et stort antall aktiviteter påalle nivåer i undervisningssystemet, er mange av disse verken integrerti undervisningsplanen eller en del av en sammenhengende rammeplan.Tiltak er ofte isolerte og truffet av enkeltinstitusjoner, partnerskap ellerlokale myndigheter.
Initiatives are often isolated, taken by individual institutions, by partnerships or by local authorities.Frequently, they are driven by external actors and not by the educationsystem itself.
De gjennomføres ofte av eksterne aktører i stedetfor av undervisningssystemet selv.
Entrepreneurship is more likely to be taught as a separatesubject or seen as an extra-curricular activity.
Det er mer sansynlig at entreprenørskap blir behandlet som et separat fag eller betraktet som et emneutenom undervisningsplanen.
As a result of this situation, most students do not yet have the possibility of taking part in entrepreneurship courses and programmes.
Som et resultat av denne situasjonen har de fleste studenter ennå ingenmulighet for å delta i kurser og programmer om entreprenørskap.
It remains an open question as to whether it is preferable to have entrepreneurship included in the national curriculum, or to have this type ofteaching as a supplementary and extra-curricular activity.
Det er fortsatt et åpent spørsmål om det er best å ha entreprenørskapinkludert i den nasjonale undervisningsplanen, eller ha denne typenundervisning som en ekstra aktivitet utenom undervisningsplanen.
However,unless they are integrated into a global strategy, not even the mostinteresting and innovative schemes will be the final solution.
Mendersom den ikke blir integrert i en overordnet og helhetlig strategi, blirselv ikke de mest interessante og nyskapende planer noen endelig løsning.
The education system needs to be prepared for this challenge from the inside.This means creating a solid framework for entrepreneurship teaching
Undervisningssystemet må fra innsiden være beredt på å møte
kg402269CEE_EN_3 2/03/04 13:38 Page 10 and giving to it a long-term perspective, having more teachers trainedon this topic, and finally ensuring that these programmes are generallyavailable for the students.
kg403831CEE_NO 1/06/04 8:25 Page 10 denne utfordringen. Dette betyr etablering av et solid grunnlag forundervisning i entreprenørskap og at det får et lengre tidsperspektiv, atflere lærere utdannes i dette emnet og til sist at det sørges for at studentene får et generelt tilbud om programmene.
In conclusion, there has certainly been a significant shift in culture, asentrepreneurship is now widely recognised as an important issue to betaught.
Konklusjonen er at det sikkert har foregått en betydelig endring i samfunnet, siden entreprenørskap nå er allment akseptert som et viktig fagi undervisningen.
However, and although examples of good practice can be foundin all countries, there is a strong need for further improvement and consolidation.
Likevel, og selv om det finnes eksempler på god praksis i alle land, er det et stort behov for ytterligere forbedring og konsolidering.
What seems still to be lacking in most cases is a coherent structure, so that existing activities can have a place in the education system.
Det synes som om det i de fleste tilfeller mangler ensammenhengende struktur, slik at eksisterende aktiviteter kan få en plassi undervisningssystemet.
More information on the ‘Best procedure’ project on education andtraining for entrepreneurship, including the final report of the expertgroup, can be found on the web at the following address: http://europa.eu.int/comm/enterprise/entrepreneurship/ support_measures/training_education/index.htm
Ytterligere opplysninger om prosjektet “Best Procedure” for undervisning og opplæring i entreprenørskap, inklusive ekspertgruppens sluttrapport, finnes på nettsiden: http://europe.eu.int/comm/enterprise/entrepreneurship/support_ measures/training_education/index.htm
21 cases of good practice
21 eksempler på god praksis