natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ever in lifetime use of cannabis by 15- to 16-year-old school students may be taken to reflect recent or current use as first experimenting with this substance often occurs at or around this age.
Livstidserfaring med cannabis blant 15–16 år gamle skoleelever kan gjenspeile nyere eller aktuell bruk, da førstegangs eksperimentering med stoffet ofte inntreffer rundt denne alderen.
Data from the 2005/06 HBSC survey of 15-year-olds showed large variation in lifetime prevalence of cannabis use across 27 countries.
Data fra HBSC-undersøkelsen for 2005–06 blant 15-åringer viste store variasjoner i livstidsprevalens for cannabisbruk mellom de 27 landene.
Prevalence estimates of under 10% for ever in lifetime use of cannabis were reported by five countries; 11 countries reported values between 10% and 20% and 11 countries
Fem land rapporterte om prevalensestimater for livstidsbruk av cannabis på under 10 %, 11 land rapporterte verdier mellom 10 % og 20 % og 11 land mellom 21 % og 31 % (Currie et al., 2008) (41).
European figures can be compared with those from other parts of the world.
Europeiske tall kan sammenlignes med tall fra andre deler av verden.
For instance, in the United States, the national survey on drug use and health (Samhsa, 2005) estimated a lifetime prevalence of cannabis use of 49% among young adults (15–34 years, recalculated by the EMCDDA) and a last year prevalence of 21%.
For eksempel viste den nasjonale undersøkelsen om narkotikabruk og helse i USA (Samhsa, 2005) en livstidsprevalens for cannabisbruk på 49 % blant unge voksne (15–34 år, kalkulert på nytt av EONN) og en prevalens for siste års bruk på 21 %.
For the same age group, lifetime prevalence of cannabis use was 58% and last year prevalence 28% in Canada (2004), while in Australia (2004) the figures were 48% and 20%.
I den samme aldersgruppen var i Canada (2004) livstidsprevalensen for cannabisbruk 58 % og tallet for siste års bruk 28 % , mens tallene i Australia (2004) var henholdsvis 48 % og 20 %.
All these figures are above the corresponding European averages, which are respectively 31% and 13%.
Alle disse tallene er høyere enn de tilsvarende europeiske gjennomsnittene, som er på henholdsvis 31 % og 13 %.
Available data point to a variety of patterns of cannabis use.
Tilgjengelige data tyder på en rekke ulike bruksmønstre for cannabis.
Of those aged 15–64 who have ever used cannabis, only 30% have done so during the last year (42). But,
Blant personene i aldersgruppen 15–64 som noen gang har prøvd cannabis, har bare 30 % brukt det i løpet av det siste året (42).
The second round of this survey with questions about cannabis use was conducted between October 2005 and May 2006, with the participation of 26 EU Member States and Croatia.
Den andre runden av denne spørreundersøkelsen med spørsmål om cannabisbruk ble gjennomført mellom oktober 2005 og mai 2006, og 26 EU-medlemsstater samt Kroatia deltok.
among those who have used the drug in the last year, on average 56% have done so in the last month.
stoffet det siste året, har gjennomsnittlig 56 % brukt det den siste måneden.
The fourth round of the ‘European school survey project on alcohol and other drugs’ (ESPAD) was conducted in 2007 with the participation of 25 EU Member States, Croatia and Norway.
Den europeiske undersøkelsen av skoleelevers rusmiddelvaner (ESPAD) ble gjennomført for fjerde gang i 2007 med deltakelse fra 25 EU-medlemsstater, Kroatia og Norge.
This survey specifically investigates substance use among school students who turn 16 during the calendar year.
Denne undersøkelsen undersøker særlig stoffbruk blant skoleelever som fyller 16 i løpet av kalenderåret.
Results from the latest surveys will be published in December 2008.
Resultatene fra den nyeste undersøkelsen skal publiseres i desember 2008.
Participation in both of these international school surveys, each conducted every four years, has grown in each round and now includes most European countries.
Deltakelsen i begge disse internasjonale skoleundersøkelsene, som gjennomføres hvert fjerde år, har økt for hver runde og omfatter nå de fleste landene i Europa.
Spain, Italy, Portugal, Slovakia, Sweden and the UnitedKingdom also reported data on cannabis use from their own national school surveys in 2006.
Spania, Italia, Portugal, Slovakia, Sverige og Storbritannia rapporterte også data om cannabisbruk fra sine egne nasjonale skoleundersøkelser i 2006.
Estimating intensive and long-term patterns of use is an important public health issue.
I et folkehelseperspektiv er det viktig å estimere intensive og langvarige bruksmønstre.
Daily or almost daily use (use on 20 days or more in the last 30 days) may be an indicator of intensive use.
Daglig eller nesten daglig bruk (definert som bruk 20 eller flere dager av siste 30 dager) kan være en indikator på intensiv bruk.
Data on this form of cannabis use in Europe was collected in 2007/08 as part of a ‘field trial’ coordinated by the EMCDDA in collaboration with national experts and the Reitox focal points of 13 countries.
Data for denne formen for cannabisbruk i Europa ble samlet inn i 13 land i 2007–08 som en del av et ”feltforsøk” koordinert av EONN i samarbeid med nasjonale eksperter og de nasjonale kontaktpunktene i Reitox-nettet.
On the basis of this data, albeit limited, it is estimated that over 1% of all European adults, about 4 million, are using cannabis daily or almost daily. Most of these cannabis users, about 3 million, are aged 15–34,
På grunnlag av disse dataene, selv om de er begrenset, anslås det at over 1 % av alle europeiske voksne, om lag 4 millioner, bruker cannabis daglig eller nesten daglig.
See Figure EYE-5 in the 2008 statistical bulletin.
41) Se figur EYE-5 i Statistiske opplysninger 2008.
See Figure GPS-2 in the 2008 statistical bulletin.
42) Se figur GPS-2 i Statistiske opplysninger 2008.
Table 2: Prevalence of cannabis use in the general population — summary of the data
Tabell 2: Prevalens av cannabisbruk i befolkningen generelt – datasammendrag
Time frame of use
Tidsramme for bruk
Estimated number of users in Europe
Anslag over antall brukere i Europa
Lowest-prevalence countries
Land med lavest prevalens
Highest-prevalence countries
Land med høyest prevalens
Spain (8.7%) Italy (5.8%) UnitedKingdom France, CzechRepublic (4.8%)
Spania (8,7 %) Italia (5,8 %) Storbritannia, Frankrike, Dentsjekkiskerepublikk (4,8 %)
Greece, Lithuania, Sweden (1.5%) Bulgaria (1.7%)
Hellas, Litauen, Sverige (1,5 %)Bulgaria (1,7 %)
Spain (20.3%) CzechRepublic (19.3%) France (16.7%) Italy (16.5%)
Spania (15,5 %)Frankrike, Dentsjekkiskerepublikk (9,8 %)Storbritannia (9,2 %)
Greece, Cyprus (3.6%) Sweden (6.0%) Bulgaria, Portugal (6.6%)
Hellas (1,2 %)Sverige (1,6 %)Kypros, Litauen (2,0 %)
Greece (1.2%) Sweden (1.6%) Cyprus, Lithuania (2.0%)
Hellas, Kypros (3,6 %)Sverige (6,0 %)Bulgaria, Portugal (6,6 %)
CzechRepublic (28.2%) Spain (24.3%) France (21.7%) UnitedKingdom (20.9%)
Den tsjekkiske republikk (28,2 %)Spania (24,3 %)Frankrike (21,7 %)Storbritannia (20,9 %)
Spain (18.6%) CzechRepublic (15.4%) France (12.7%) UnitedKingdom (12.0%)
Spania (18,6 %)Den tsjekkiske republikk (15,4 %)Frankrike (12,7 %)Storbritannia (12,0 %)
Information based on the last survey available for each country.
Informasjonen er basert på den siste tilgjengelige undersøkelsen for hvert land.
The study year ranges from 2001 to 2007.
Studieåret varierer fra 2001 til 2007.
The average prevalence for Europe was computed by a weighted average according to the population of the relevant age group in each country.
Gjennomsnittsprevalensen for Europa er beregnet på grunnlag av et gjennomsnitt vektet for antall innbyggere i den aktuelle aldersgruppen i hvert land.
In countries for which no information was available, the average EU prevalence was imputed.
I land hvor slik informasjon ikke var tilgjengelig, ble gjennomsnittlig EU-prevalens lagt til grunn.
Populations used as basis: 15–64 (328 million), 15–34 (134 million) and 15–24 (64 million).
Populasjoner brukt som grunnlag: 15–64 (328 millioner), 15–34 (134 millioner) og 15–24 (64 millioner).
The data summarised here are available under ‘General population surveys’ in the 2008 statistical bulletin.
Dataene som presenteres her, finnes i ”Generelle befolkningsundersøkelser” i Statistiske opplysninger 2008.
States in assessing the implications of more problematic forms of cannabis use on public health and in planning this age group (43
De fleste av disse cannabisbrukerne, ca. 3 millioner, er i alderen 15–34 år, noe som tilsvarer om lag 2–2,5 % av å vurdere konsekvensene for folkehelsen av mer problematiske former for cannabisbruk og planlegge alle europeere i denne aldersgruppen (43 hensiktsmessige intervensjoner (45).
Trends in intensive cannabis use in Europe are difficult to assess, but among the countries participating in both field trials in 2004 and 2007 (Ireland, Greece, Spain, France, Italy, Netherlands, Portugal), the average increase was about 20%, although this estimation is largely influenced by the figures of Spain, France and Italy.
Trender for intensiv cannabisbruk i Europa er vanskelige å vurdere, men i landene som deltok i begge feltforsøkene i 2004 og 2007 (Frankrike, Spania, Irland, Hellas, Italia, Nederland, Portugal), var den gjennomsnittlige økningen på ca. 20 %, selv om dette anslaget i hovedsak er basert på tallene fra Frankrike, Spania og Italia.
Only six countries report a prevalence of frequent cannabis use (defined here as 40 times or more during the previous 12 months) above 2%.
Bare seks land rapporterer en prevalens for hyppig cannabisbruk (her definert som 40 eller flere ganger de siste 12 månedene) på over 2 %.
However, frequent use is generally more prevalent among males, with estimates up to 5% in seven countries.
Hyppig bruk er imidlertid mer utbredt blant unge menn, med estimater på inntil 5 % i syv land.
Reports indicate that correlations exist between the more problematic patterns of cannabis use and belonging to a vulnerable group (e.g. young offenders, truants, low educational achievers), suggesting that specific strategies are needed to provide a safety net for these particularly vulnerable young people.
Rapporter tyder på at det er en korrelasjon mellom mer problematiske mønstre for cannabisbruk og tilhørighet til en sårbar gruppe (f.eks. unge lovbrytere, skulkere, personer som gjør det svakt på skolen), noe som tyder på at det må iverksettes spesifikke strategier for å skape et sikkerhetsnett for disse særlig utsatte ungdommene.
This issue is highlighted in the 2008 selected issue on vulnerable groups.
Temaet drøftes nærmere i det utvalgte aspektet om sårbare unge (2008).
Repeated use of cannabis can be fairly stable over long periods of time, even among younger users.
Gjentatt bruk av cannabis kan være relativt stabil i lange perioder, selv blant yngre brukere.
A recently published German study, which followed up for 10 years a cohort of 14- to 24-year-olds, showed that among those who had used cannabis repeatedly (five times or more in their life) at the beginning of the study period, a large proportion continued to use the drug, with 56% reporting use after four years and 46% still using the drug after 10 years.
En nylig publisert tysk undersøkelse som i 10 år fulgte en kohort i aldersgruppen 14–24, viste at en stor andel av dem som hadde brukt cannabis gjentatte ganger (fem eller fler i løpet av livet) ved begynnelsen av studieperioden, fortsatte å bruke stoffet, og 56 % rapporterte bruk etter fire år mens 46 % fortsatt brukte stoffet etter 10 år.
Conversely, occasional use of the drug at the beginning of the period (one to four times) did not appear to be associated with subsequent development of long-term and more problematic forms of use (Perkonigg, 2008).
Derimot virket det ikke som sporadisk bruk av stoffet i begynnelsen av perioden (1–4 ganger) medførte utvikling av langvarig og mer problematiske former for bruk (Perkonigg, 2008).
An investigation of polydrug use has been made in cooperation with ESPAD by comparing school students aged 15–16 years in 2003 who have used cannabis during the previous 30 days with the other students.
I 2003 ble en undersøkelse av blandingsbruk gjennomført i samarbeid med ESPAD ved å sammenligne skoleelever i alderen 15–16 som hadde brukt cannabis de siste 30 dagene, med andre elever.
The comparison shows that, on average, students who have used cannabis are more likely to have used other substances.
Sammenligningen viser at elever som har brukt cannabis, generelt har høyere sannsynlighet for å ha brukt andre stoffer.
Although among cannabis users the last month prevalence of other drug use remained low (below 10%), levels of cigarette smoking and binge drinking among cannabis users was about double that (80%) found among the general student population.
Selv om siste måneds prevalens blant cannabisbrukere for bruk av andre stoffer var lav (under 10 %), var nivåene for sigarettrøyking og overstadig drikking dobbelt så høye (80 %) blant cannabisbrukere som i den øvrige elevpopulasjonen.
These comparisons indicate that cannabis use is associated with considerably higher than average rates of both licit and illicit drug use (46).
Sammenligningene tyder på at cannabisbruk er forbundet med betydelig mer bruk av både lovlige og ulovlige rusmidler enn gjennomsnittet (46).
Cannabis dependence has been increasingly recognised as a possible consequence of regular use of the drug, even if the severity and consequences may appear less serious than those commonly found with some other psychoactive substances.
Det er økt erkjennelse for at cannabisavhengighet er en mulig konsekvens av regelmessig bruk av stoffet, selv om alvorlighetsgraden og konsekvensene kan være mindre enn det som vanligvis er tilfellet med andre psykoaktive stoffer.
Nevertheless, due to the relatively larger proportion of the population using cannabis regularly, the overall impact of intensive forms of cannabis use on public health may be significant.
På grunn av den relativt store andelen av befolkningen som bruker cannabis regelmessig, kan de generelle konsekvensene av intensiv bruk av cannabis uansett utgjøre et betydelig folkehelseproblem.
Analysis of national population survey data for the United States reveals that around 20–30% of daily users scored positive for dependence between 2000 and 2006 (44).
Analyser av data fra nasjonale befolkningsundersøkelser i USA avdekker at om lag 20–30 % av daglige brukere skåret positivt for avhengighet i perioden 2000–06 (44).
In an Australian study, 92% of long-term cannabis users were classified as having been dependent at some point in their life, with more than half of them judged to be dependent at the time of the study.
I en australsk studie ble 92 % av langvarige cannabisbrukere anslått å ha vært avhengige på et stadium i livet, og mer enn halvparten av dem ble vurdert som avhengige på studietidspunktet.
A follow-up study carried out one year later suggested that, among long-term users, measures of cannabis use and dependence may be stable for this length of time (Swift et al., 2000).
En oppfølgingsstudie ett år senere tydet på at målinger av cannabisbruk og avhengighet blant langtidsbrukere kan være stabile over et så langt tidsrom (Swift et al., 2000).
Only Sweden and Norway report a series of surveys of young people or conscripts dating back to the 1970s.
Bare Sverige og Norge rapporterer undersøkelsesserier blant ungdom eller vernepliktige som går tilbake til 1970-årene.
A first wave of use was observed in the 1970s, followed by a decline in the 1980s and a new substantial increase during the 1990s.
Den første bølgen ble observert på 1970-tallet, etterfulgt av en nedgang i 1980-årene og en ny betydelig økning på 1990-tallet.
Analysis of year of initiation in recent surveys also identified substantial cannabis use expansion in Spain (mid-1970s) and Germany (early 1990s) (see the 2004 and 2007 annual reports).
Analyser av årstall for førstegangs bruk i nyere studier viser også en betydelig økning i cannabisbruk i Spania (midten av 1970-tallet) og Tyskland (tidlig i 1990-årene) (se årsrapportene for 2004 og 2007).
The EMCDDA is developing, in collaboration with several countries, methods for monitoring the more intensive and significant long-term forms of cannabis use, including dependence.
I samarbeid med flere land utvikler EONN metoder for å kartlegge mer intensive og alvorlige former for langtidsbruk av cannabis, herunder avhengighet.
Psychometric scales are being tested in several EU countries and the available evidence will be analysed this year.
Psykometriske skalaer testes ut i flere EU-land, og de tilgjengelige resultatene skal analyseres senere i år.
This information may assist EU Member
Informasjonen kan gjøre det lettere for medlemsstatene
National survey data reported to the EMCDDA show that in almost all EU countries cannabis use increased
Data fra nasjonale undersøkelser som er rapportert til EONN, viser at cannabisbruken økte markant i nesten
The analysis is based on data from the database produced within the European school survey project on alcohol and other drugs (ESPAD), and is in line with the rules for the use of the ESPAD database.
Analysen er basert på data fra databasen produsert i forbindelse med Den europeiske undersøkelsen av skoleelevers rusmiddelvaner (ESPAD), og er i tråd med reglene for bruk av ESPAD-databasen.
The national principal investigators providing data for each of the countries included can be found on the project’s website (www.espad.org).
På prosjektets hjemmeside (www.espad.org) kan du finne informasjon om de ansvarlige for studien og dataene for hvert land.
Annual report 2008: the state of the drugs problem in Europe school students. A comparison of HBSC data of 2001/02 and 2005/06 shows a stable or decreasing trend in both lifetime and other more frequent cannabis use among 15-year-old school students in most EU countries (49).
Årsrapport for 2008: Narkotikasituasjonen i Europa og annen mer hyppig, bruk av cannabis blant 15-årige skoleelever i de fleste EU-land (49).
Other recent national school surveys conducted in Spain, Portugal, Slovakia, Sweden and the UnitedKingdom also report stable or decreasing trends.
Andre nasjonale skoleundersøkelser som nylig er utført i Spania, Portugal, Slovakia, Sverige og Storbritannia, rapporterer også om en stabil eller fallende trend.
markedly during the 1990s, in particular among young people (Figure 4) and school students.
alle EU-landene i løpet av 1990-årene, særlig blant unge mennesker (figur 4) og skoleelever.
Around the year 2000, lifetime prevalence of cannabis use among the 15–34 age group increased to levels in excess of 30% in nine countries and around 40% in two cases, while last year prevalence reached 15–20% in seven countries and last month prevalence 8–15% in six countries.
Rundt år 2000 økte livstidsprevalensen for cannabisbruk i aldersgruppen 15–34 til over 30 % i ni land og om lag 40 % i to land, mens siste års prevalens nådde 15–20 % i syv land og siste måned 8–15 % i seks land.
Of particular interest is the trend in cannabis use in the UnitedKingdom (England and Wales), the country that reported the highest prevalence estimates in Europe in the early and mid1990s, but where more recently a steady downward trend has been observed, particularly among the 16–24 age group (47).
Av særlig interesse er trenden for cannabisbruk i Storbritannia (England og Wales), som er det landet som rapporterte de høyeste prevalensestimatene i Europa på begynnelsen og midten av 1990-tallet, men som mer nylig har opplevd en jevnt nedadgående trend, særlig i aldersgruppen 16–24 år (47).
Information from recent national surveys suggests that cannabis use is stabilising in many countries.
Ettersom tilgjengeligheten av cannabis i Europa som helhet ikke synes å ha endret seg og prisene antas å være synkende i de fleste landene som har lagt fram informasjon, må det finnes en annen forklaring på dagens situasjon.
Of the 16 countries for which it is possible to analyse the trend from 2001 and 2006, last year prevalence among young adults increased by 15% or more in six countries, decreased in three by a similar amount and was stable in seven (48).
I en fransk spørreundersøkelse fra 2005 (Baromètre Santé) kom det fram at 80 % av dem som hadde sluttet å bruke cannabis, oppga at årsaken var mangel på interesse.
Stable or decreasing trends are also evident from the most recently published data on cannabis use among
I de 16 landene der det er mulig å analysere trender fra 2001 og 2006, økte siste års prevalens blant unge voksne med 15 % eller mer i seks land, mens den sank tilsvarende i tre land og holdt seg stabil i syv (48).
As cannabis availability in Europe as a whole does not seem to have changed and prices seem to be decreasing in most countries providing information, an explanation for the current stabilisation or decrease has to be found elsewhere.
Nedgang i eksperimentell eller sporadisk bruk av cannabis er ikke nødvendigvis direkte relatert til trender for regelmessig bruk av stoffet.
The 2005 French population survey Baromètre sante noted that among those who had stopped using cannabis, 80% cited a lack of interest as the reason for quitting.
Dette er tydelig i data fra to sammenhengende studier blant ungdom i Tyskland,
Part of the explanation may also be found in the observed reduction in tobacco smoking, which shares the same route of administration as cannabis and the behaviour may, therefore, be associated at some level (Reitox national reports and Currie et al., 2008).
De siste publiserte dataene for cannabisbruk blant skoleelever viser også stabile eller fallende trender. En sammenligning av HBSC-data for 2001–02 og 2005–06 viser en stabil eller synkende trend i både livstidsbruk
Figure 4: Trends in last year prevalence of cannabis use among young adults (aged 15–34)
Figur 4: Trender for siste års prevalens av cannabisbruk blant unge voksne (15–34 år)
UnitedKingdom (¹)
Storbritannia (
See Figure GPS-10 in the 2008 statistical bulletin. Where information on the exact years was not available, information from the previous or following year was used; where this information was unavailable, analysis was not conducted.
47) Se figur GPS-10 i Statistiske opplysninger 2008.48) Der informasjon om eksakte år ikke var tilgjengelig, ble informasjon fra året før eller året etter brukt, og der slik informasjon ikke var tilgjengelig, ble det ikke utført noen analyse.
See Figures EYE-4 and EYE-5 in the 2008 statistical bulletin.
49) Se figur EYE-4 og EYE-5 i Statistiske opplysninger 2008.
Among those receiving treatment for other primary drugs, cannabis is reported as the second most frequently cited secondary substance (21%) after alcohol (32%) (54).
Kapittel 3: Cannabis primærrusmidler, rapporteres cannabis som det oftest nevnte sekundærrusmidlet (21 %) etter alkohol (32 %) (54).
This can be seen in data from two consecutive surveys among adolescents in Germany, which have shown decreases in lifetime and last year prevalence, while ‘regular use’ of cannabis (more than 10 times in the last year) remained unchanged (2.3%) (BZgA, 2004 and BZgA, 2007, cited in the German national report).
som viste nedgang i livstidsprevalens og siste års bruk, mens ”regelmessig bruk” av cannabis (mer enn 10 ganger det siste året) var uendret (2,3 %) (BZgA, 2004 og BZgA, 2007, sitert i Tysklands nasjonale rapport).
However, inter-country differences were
Det var imidlertid store variasjoner
Compared to the proportion of all clients reporting cannabis as their primary drug, the proportion among new clients is higher.
Sammenlignet med andelen av alle klienter som oppgir cannabis som primærrusmiddel, er andelen blant nye klienter høyere.
Half of the countries report that the proportion of new clients requesting treatment for cannabis as their primary drug is increasing.
Halvparten av landene rapporterer at andelen nye klienter som søker behandling for cannabis som primærrusmiddel, er økende.