natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The reduction in energyrelated greenhouse gas emissions overthe last decade was achieved through considerable reductionsby the manufacturing and energy supply sectors, mostly offsetby growth in transport.
Reduksjonen i energirelaterte utslipp av klimagasser i løpet avsiste tiår ble oppnådd gjennom betydelige reduksjoner fraproduksjons- og energiforsyningssektorens side, men ble ioverveiende grad oppveid av veksten i transportsektoren.
A number of initiatives to pave the way for long-termgreenhouse gas emission reductions from energy use areongoing in Member States.
I medlemsstatene er det iverksatt en rekke tiltak for å leggeforholdene til rette for langsiktige reduksjoner i utslipp avklimagasser fra energibruk.
For example, seven Member States have already introduced carbon taxes.
Sju medlemsstater har for eksempelallerede innført karbonavgifter.
Transport
Endring i energirelaterteutslipp av klimagasser, etterøkonomisk sektor, 1990–99
EU 15 Luxembourg Germany United Kingdom Finland France Sweden Greece Italy Austria Netherlands Belgium Portugal Denmark Ireland Spain
EU 15 Luxembourg Tyskland Det forente kongerike Finland Frankrike Sverige Hellas Italia Østerrike Nederland Belgia Portugal Danmark Irland Spania
Note: The diagram indicates whether a Member State was on track in 1999 to meet its shared Kyoto Protocol target.
Merk: Diagrammet viser om en medlemsstat i1999 var i rute med hensyn til å nå sitt delmål i Kyoto-protokollen.
A negative value suggestsan over-achievement and a positive value anunder-achievement against the linear target pathfrom 1990 to 2010.
En negativ verdi angir bedreresultater og en positiv verdi dårligere resultaterenn forutsatt i de fastsatte målene fra 1990 til2010.
For the purpose of thisanalysis it is arbitrarily assumed that energyrelated emissions will be reduced proportionatelywith total emissions. Source: EEA.
I denne analysen forutsettes det at deenergirelaterte utslippene vil gå ned proporsjonaltmed de samlede utslippene.Kilde: EEA
Air pollution Energy use is a major source of atmospheric pollutants. Itcontributes just over 90 % of EU sulphur dioxide emissions,almost all emissions of nitrogen oxides, about half the nonmethane volatile organic compound emissions and around85 % of particulates.
Luftforurensning Energibruk er en betydelig kilde til luftforurensende stoffer, ogstår for drøyt 90 % av EUs utslipp av svoveldioksid, nesten alleutslipp av nitrogenoksider, omtrent halvparten av utslippene avikke-metan-VOC (‘volatile organic compounds’ — flyktigeorganiske forbindelser) og rundt 85 % avsvevestøvutslippene. svevestøvutslippene.
Measures taken to reduce atmospheric pollution from the useof energy have been successful.
Tiltakene som er iverksatt for å redusere luftforurensningforårsaket avenergibruk, har vært vellykkede.
These include theintroduction of catalytic converters, the use of pollutionabatement technologies encouraged by the large combustionplant directive and the use of best avaiable techniquesrequired by the integrated pollution prevention and controldirective.
Blant disse tiltakenefinner vi innføring avkatalysatorer, bruk av teknologier for åredusere forurensning, som det oppfordres til i direktivet omstore forbrenningsanlegg, samt bruk av de beste tilgjengeligeteknikker som fastsatt i direktivet om integrert forurensningsforebygging og -kontroll.
Fuel switching from coal and oil to natural gas hasalso made an important contribution to the reduction ofatmospheric pollution.
Overgangen fra kull og olje til naturgasssom brensel har også i betydelig grad bidratt til reduksjon avluftforurensningen.
In the electricity sector, more than half of the reductions inemissions of sulphur dioxide and nitrogen oxides resultedfrom the introduction of emission-specific abatementmeaures, about a quarter from changes in the fossil fuel mix,and the rest from improved efficiency of fossil-fuelledelectricity production and increased shares of nuclear andrenewables.
I elektrisitetssektoren kan over halvparten av reduksjonene iutslippene av svoveldioksid og nitrogenoksider tilskrivesinnføringen av utslippsspesifikke reduksjonstiltak, mens omtrent25 % har sammenheng med endringer i blandingen av fossilebrensler, og resten er et resultat avbedret effektivitet innen dendelen av elektrisitetsproduksjonen som drives med fossilt brensel,samt økte andeler av kraftproduksjon basert på kjernekraft ogfornybar energi.
Target reductions for total (energy and non-energy related)emissions of sulphur dioxide, nitrogen oxides and nonmethane volatile organic compounds for 2010, relative to1990, have been set in the national emissions ceilingsdirective.
Målene for reduksjon i de samlede (energirelaterte og ikkeenergirelaterte) utslippene av svoveldioksid, nitrogenoksider, ogikke-metan-VOC (‘volatile organic compounds’ — flyktigeorganiske forbindelser) fram mot 2010, sammenlignet med 1990,er fastsatt i direktivet om nasjonale utslippstak.
Overall, the EU is on course to meet these targetsand is also making good progress in reducing particulateemissions. The energyrelated emissions of all these pollutantshave been reduced more quickly than total emissions.
Totalt sett ligger EU godt an når det gjelder å nå disse målene, og gjør også relativtstore framskritt med hensyn til å redusere utslippene av svevestøv.De energirelaterte utslippene av alle disse forurensende stoffenehar blitt redusert hurtigere enn de samlede utslippene.
Most Member States have contributed to all these reductionsbut Greece, Ireland, Portugal and Spain need to take furtheraction to ensure that they meet their targets.
De fleste medlemsstatene har bidratt til alle disse reduksjonene,men Hellas, Irland, Portugal og Spania må gjøre en ekstra innsatsfor å sikre at målene nås.
Energyrelated sulphur dioxide emissions fell considerablybetween 1990 and 1999.
De energirelaterte utslippene av svoveldioksid gikk betydeligned mellom 1990 og 1999.
This is the main reason that the EUand most Member States are expected to achieve their 2010targets for reducing total sulphur dioxide emissions, as set inthe national emission ceilings directive.
Dette er hovedgrunnen til at EU ogde fleste medlemsstatene forventes å nå sine mål for 2010 om åredusere de samlede utslippene av svoveldioksid, som fastsatt idirektivet om nasjonale utslippstak.
Energyrelated emissions of nitrogen oxides also fell, placingthe EU and some Member States on track to achieve their 2010reduction targets for total nitrogen oxide emissions, as set inthe same directive.
De energirelaterte utslippene av nitrogenoksider gikk også ned,slik at EU og visse medlemsstater er i rute når det gjelder å nåreduksjonsmålene for 2010 med hensyn til samledenitrogenoksidutslipp, som fastsatt i ovennevnte direktiv.
The reduction in energyrelated emissions of non-methanevolatile organic compounds (NMVOCs) has greatly helped toput the EU and some Member States on course to achieve their2010 targets for reducing total NMVOC emissions, as set in thenational emission ceilings directive.
Reduksjonen i energirelaterte utslipp av ikke-metan-VOC (‘nonmethane volatile organic compounds’ — NMVOC) har bidrattsterkt til at EU og visse medlemsstater nå er i rute når detgjelder å nå målene for 2010 med hensyn til reduksjon av desamlede utslippene av NMVOC, som fastsatt i direktivet omnasjonale utslippstak.
Energyrelated emissions of particulates fell by 37 % between1990 and 1999, mainly as a result of reductions from powerplant and road transport.
De energirelaterte utslippene av svevestøv gikk ned med 37 %mellom 1990 og 1999, hovedsakelig som et resultat avreduksjoner i utslippene fra kraftverk og veitransport.
Change in total and energyrelated emissions of nitrogenoxides, 1990–99
Endring i samlede ogenergirelaterte utslipp avnitrogenoksider, 1990–99
Explanations for the reductionof emissions of sulphur dioxidein the electricity sector,1990–99
Forklaringer på reduksjonen iutslipp av svoveldioksid ielektrisitetssektoren, 1990–99
Excluding the increased share of nuclear andrenewable energy
Eksklusive den økte andelen kjernekraft og fornybar energi
Excluding flue gas desulphurisation and the use of low sulphur fuels
Eksklusive avsvovling av røykgass og bruk av lavsvovlig drivstoff
Actual emissions
Faktiske utslipp
-20% change
-20endring i prosent
Note: Target values are for total emissions.Source: EEA.
Merk: Målverdiene gjelder samlede utslipp.Kilde: EEA
Other energyrelated pressures Other environmental pressures from energy production andconsumption include wastes from mines and nuclear plant,water contamination from mining, oil spills and discharges tomarine waters, soil damage from spills and leakages of liquidfuels, and impacts on ecosystems from the construction andoperation of large dams.
Andre energirelaterte belastninger Blant andre miljøbelastninger som kan tilskrivesenergiproduksjon og -forbruk, kan nevnes avfall fra gruver ogkjernekraftanlegg, vannforurensning fra gruvedrift, oljesøl ogutslipp til sjø, skade på jord som følge av utslipp og lekkasjer avflytende brensel samt innvirkning på økosystemer i forbindelsemed bygging og drift av store demninger.
This report provides information on spills and discharges ofoil to the marine environment, and nuclear waste.
Denne rapporten inneholder opplysninger om oljesøl og -utslipptil det marine miljø samt atomavfall.
Trends inthese areas warrant monitoring, and data, though notcomprehensive, are of sufficient quality to indicate pressuresfrom marine oil pollution and radioactive waste production.
Trendene på disse områdenetilsier overvåking, og dataene er, selv om de ikke er uttømmende,av tilstrekkelig god kvalitet til å påvise belastninger som følge avmarin oljeforurensning og produksjon av radioaktivt avfall.
Tanker oil spills continue to occur, although both theirfrequency and the volumes involved have declined over thepast decade.
Oljesøl fra tankskip forekommer fortsatt, men hyppigheten ogomfanget av slik forurensning har gått ned i løpet av det sistetiåret.
This may reflect the irregular occurrence of suchaccidents, but it is encouraging that the apparentimprovement has come despite the increasing maritimetransport of oil.
Dette gjenspeiler riktignok det uforutsigbare ved dennetypen uhell, men det er gledelig å kunne konstatere at detåpenbart har funnet sted en bedring, på tross av økningen isjøtransporten avolje.
Strengthened safety measures, such as theintroduction of double-hulled tankers, have contributed tothis.
Strengere sikkerhetstiltak, slik sominnføring av tankskip med doble skrog, har bidratt til dette.
Additionally, oil discharges from offshore installationsand coastal refineries have diminished, despite increased oilproduction, as a result of the increased application ofcleaning and separation technologies.
Itillegg har forekomsten av oljeutslipp fra offshoreinstallasjoner ogkystraffinerier avtatt, til tross for økningen i oljeproduksjonen, ogdette kan tilbakeføres til den økte bruken av rense- ogseparasjonsteknologier.
Spent nuclear fuel is the most highly radioactive waste, inmany cases taking up to several hundred thousand years todecay.
Brukt kjernebrensel er det sterkest radioaktive avfallet — ofte kandet ta flere hundre tusen år før det brytes ned.
As the amount produced is determined mainly by thequantity of electricity generated from nuclear plants, theannual quantities of spent fuel are likely to decrease asnuclear power production starts to decline.
Ettersom mengdenslikt avfall i hovedsak beror på mengden elektrisk kraft somproduseres ved kjernekraftanlegg, vil de årlige mengdene bruktkjernebrensel sannsynligvis bli mindre etter hvert somproduksjonen av kjernekraft begynner å avta.
Work is ongoingto try to establish final disposal methods that alleviatetechnical and public concerns over the potential threat thatthis waste poses to the environment.
Det arbeides med åfinne disponeringsmåter som kan bidra til å fjerne noe av denuroen som hersker blant ekspertisen og publikum i forhold tilden potensielle miljøtrusselen som dette avfallet utgjør.
In the meantime, thewastes accumulate in stores.
Inntilvidere lagres avfallet.
The European Commission hasproposed more support for research and development onnuclear waste management in its sustainable developmentstrategy.
Kommisjonen har i sin strategi forbærekraftig utvikling tatt til orde for mer støtte til forskning ogutvikling knyttet til håndtering av atomavfall.
Oil pollution from offshore installations and coastal refinerieshas been reduced, but major oil tanker spills continue to occur.
Oljeforurensning fra offshoreinstallasjoner og kystraffinerier erredusert, men store utslipp fra oljetankskip skjer fortsatt.
Highly radioactive waste from nuclear power productioncontinues to accumulate.
Sterkt radioaktivt avfall fra produksjon av kjernekraft fortsetterå hope seg opp.
A generally acceptable disposal routeis yet to be identified.
Det er ennå ikke funnet noen allmentakseptabel disponeringsmåte.
Figure 5a/5b:Marine environment oil pollution from refineries and offshoreinstallations, and from accidental oil tanker spills(above 7 tonnes per spill)
Figur 5a/5b:Oljeforurensning i marint miljø fra raffinerier og offshoreinstallasjonersamt fra utilsiktede utslipp fra oljetankskip (over 7 tonn per utslipp)
Offshore installations Refineries
Offshoreinstallasjoner Raffinerier
Sources: Eurostat, OSPAR, CONCAWE, DHI, ITOPF.
Kilder: Eurostat, OSPAR, CONCAWE, DHI, ITOPF
Annual quantities of spentnuclear fuel from nuclear powerplant
Årlige mengder brukt kjernebrensel fra kjernekraftanlegg
Notes: The vast majority of highly radioactivewaste consists of spent fuel and spent fuelreprocessing wastes.
Merk: Det aller meste av det sterkt radioaktiveavfallet består av brukt brensel og avfall frareprosessering av brukt brensel.
2000 figures for Spain,Sweden and the UK are based on provisionaldata.
Tallene for 2000for Spania, Sverige og Det forente kongerikebygger på foreløpige data.
2.Are we using less energy?
2.Bruker vi mindre energi?
One of the aims of the EU strategy for integratingenvironmental considerations into energy policy is to increaseenergy saving.
Ett av målene med EUs strategi for å integrere miljøhensyn ienergipolitikken er økt energiøkonomisering.
Cost-effective energy saving has many benefits:it decreases pressure on the environment, improvescompetitiveness and allows countries to be less dependent onenergy imports.
Kostnadseffektivenergiøkonomisering medfører mange fordeler: mindrebelastning på miljøet, bedre konkurranseevne og en mulighet forlandene til å bli mindre avhengige avenergiimport. energiimport.
Energy consumption by final energy users increased between1990 and 1999 in all but one sector, with the fastest growthcoming from transport.
Energiforbruket til sluttbrukere økte mellom 1990 og 1999 i alleunntatt én sektor, og den raskeste økningen skjedde i transportsektoren.
Manufacturing industry’s smalldecline in energy consumption reflects some improvementsin energy efficiency but mainly reveals the effect of structuralchanges, including a shift towards low energy-intensiveindustries, relocation of energyintensive industries away from EU countries, and the post-unification restructuring of German industry.
Den lille nedgangen i energiforbruket innen produksjonsindustrien gjenspeiler enkelte forbedringer i energieffektiviteten, men er hovedsakelig en indikasjon på virkningen avstrukturelle endringer, herunder et skifte til industrier med lavenergiintensitet, flytting avenergiintensive industrier bort fra EU-land samt den omstrukturering som har funnet sted i tysk industrietter gjenforeningen.
Baseline projections to 2010 indicate continued growth inenergy consumption, but at a lower rate than between 1990and 1999, mainly because of a slower rate of increase inenergy consumption by the transport sector.
‘Baseline’-projeksjoner fram mot 2010 tyder på fortsatt vekst ienergiforbruket, men i en saktere takt enn mellom 1990 og 1999,hovedsakelig på grunn av en langsommere økning i energiforbruket i transportsektoren.
This is due toexpected improvements in road vehicle fuel efficiency as aresult of the voluntary agreement between the car industryand the EU, rather than a slowdown in road transport growth.
Dette kan forklares med forventedeforbedringer i drivstoffeffektiviteten i veigående kjøretøyer — etresultat av den frivillige avtalen mellom bilindustrien og EU —snarere enn en nedgang i veksten innen veitransportsektoren.
Electricity continues to take an increasing share of finalenergy consumption in all EU countries, both as a result ofmore electrical appliances in the services and householdsectors, and a greater use of electrically based productionprocesses in industry.
Elektrisk kraft fortsetter å øke sin andel av forbruket av endeligenergi i alle EU-landene, både som en følge av en økning i antallelektriske apparater i service- og husholdningssektoren og enøkning i bruken av elektrisk baserte produksjonsprosesser iindustrien.
Electricity is produced from other fuelsand the consumption of each unit of electrical energyrequires the consumption of two to three units of anotherenergy source.
Elektrisk kraft produseres ved hjelp av annet brensel,og forbruket av hver enhet elektrisk energi krever et forbruk av totil tre enheter av en annen energikilde.
Growth in electricity consumption willtherefore result in a disproportionately greater increase inenvironmental pressures, especially in carbon dioxideemissions, unless it comes from high-efficiency, low-emissiontechnologies that reduce sufficiently the environmentalconsequences of electricity production.
Veksten i strømforbruketvil derfor resultere i en uforholdsmessig større økning av miljø-belastningene, særlig med hensyn til utslipp av karbondioksid,med mindre den elektriske kraften stammer fra høyeffektivitetsog lavutslippsteknologi som reduserer miljøkonsekvensene avproduksjonen av elektrisk kraft.
Energy consumption in the EU continued to grow between1990 and 1999; this trend is expected to continue.
Energiforbruket i EU fortsatte å øke mellom 1990 og 1999;denne trenden forventes å fortsette.
Electricity consumption in the EU grew faster than final energyconsumption between 1990 and 1999; this trend is expected tocontinue.
Strømforbruket i EU økte raskere enn forbruket av endeligenergi mellom 1990 og 1999; denne trenden forventes åfortsette.
The use of electrical energy for heating is a particularlyinefficient use of the original energy resource.
Bruk av elektrisk energi til oppvarming representerer en særligineffektiv bruk av den opprinnelige energikilden.
In Denmark,the Electricity Saving Fund, financed by a levy on domesticelectricity consumption, enables the government to grantsubsidies for the conversion of electrically heated dwellings todistrict heating or natural gas. Also, natural gas companiesencourage customers to choose gas rather than electricity forcooking, with each new installation being supported by agovernment subsidy.
I Danmark kanstaten gjennom ‘Elsparefonden’, som finansieres gjennom enavgift på strømforbruk i husholdningene, gi tilskudd til omstillingav elektrisk oppvarmede boliger til fjernvarme eller naturgass.Dessuten oppmuntrer naturgasselskaper sine kunder til å velgegass i stedet for elektrisitet til matlaging, siden hver nyeinstallasjon tildeles statsstøtte.
Final energy consumption
Forbruk av endelig energi
Final energy consumption andelectricity consumption growth,1990–99
Vekst i forbruket av endeligenergi og i strømforbruket,1990–99
Final energy consumption: total
Forbruk av endelig energi: totalt
Final energy consumption: electricity
Forbruk av endelig energi: strøm
United Kingdom Sweden Spain Portugal Netherlands Luxembourg Italy Ireland Greece Germany France Finland Denmark Belgium Austria EU15
Det forente kongerike Sverige Spania Portugal Nederland Luxembourg Italia Irland Hellas Tyskland Frankrike Finland Danmark Belgia Østerrike EU15
234Average annual % growth rate
1234Gjennomsnittlig årlig økning i prosent
The EU as a whole has an indicative target to decrease theenergy intensity of final consumption (energy consumptionper unit of gross domestic product) by an average of 1 % peryear, between 1998 and 2010, above ‘that which would haveotherwise been attained’.
EU som helhet har et veiledende mål om å redusere energiintensiteten i sluttforbruket (energiforbruk i forhold til BNP) medgjennomsnittlig 1 % per år, mellom 1998 og 2010, utover ‘det somellers ville blitt oppnådd’.
The energy intensity of the EUeconomy decreased by 0.9 % per year during 1990–99, withlittle apparent influence from policies on energy efficiencyand energy saving.
Energiintensiteten i EUs økonomi gikkned med 0,9 % per år i perioden 1990–99, tilsynelatende utensærlig mye innvirkning fra politikk for energieffektivitet ogenergiøkonomisering.
The slow pace with which energy intensitydecreased is due to a combination of a generally low priorityfor such policies, abundant energy supplies and low fossil fuelprices.
Den trege nedgangen i energiintensitetenskyldes en kombinasjon av at slike politikk generelt sett prioritereslavt, at energiforsyningene er mer enn tilstrekkelige, og at prisenepå fossilt brensel er lave.
Only the substantial reduction in Germany, helped byenergy efficiency improvements, prevented an increase inoverall energy intensity.
Bare den betydelige reduksjonen i Tyskland, delvis et resultat av energieffektivitetsforbedringer,forhindret en økning i energiintensiteten totalt sett.
There were impressive reductions in Luxembourg due to one-off changes (the closure of a steelplant) and in Ireland due to high growth in low energyintensive industries and the services sector.
Det bleoppnådd imponerende reduksjoner i Luxembourg som følge avengangsendringer (nedleggingen av et stålverk) og i Irland pågrunn avkraftig vekst i lavenergiintensive industrier og i servicesektoren.
Theimplementation of energy efficiency policies in Denmark andthe Netherlands played an important role in the reductions inthese countries.
Gjennomføringen avenergieffektivitetspolitikk i Danmark og i Nederland har spilt en viktig rolle i forbindelsemed reduksjonene i disse landene.
The overall efficiency of conversion of primary to usableenergy did not improve between 1990 and 1999 becauseefficiency gains in conversion processes were offset by a largershare of converted fuels (e.g. electricity, petroleum products)in final energy consumption, a trend that is expected tocontinue.
Den totale virkningsgraden ved omdanning avprimærenergi tilnytteenergi ble ikke forbedret mellom 1990 og 1999 ettersomeffektivitetsgevinstene i omdanningsprosessene ble oppveid av enstørre andel omdannede brenseltyper (f.eks. elektrisk kraft,petroleumsprodukter) i sluttforbruket av energi, og dette er entrend som forventes å fortsette.
Combined heat and power (CHP) avoids much of the wasteheat loss associated with electricity production as it producesboth heat and electricity as useful outputs.
Ved kraftvarmeproduksjon (‘combined heat and power — CHP’)produseres både varme og elektrisk kraft som nyttbar energi, ogderfor unngås tap avspillvarme i stor grad i forhold til hva tilfelleter ved produksjon av elektrisk kraft.
The EU has anindicative target to derive 18 % of all electricity productionfrom CHP by 2010.
EU har et veiledende mål omat 18 % avall kraftproduksjon innen 2010 skal skje i form avkraftvarmeproduksjon.
This target may not be reached because CHP investment across the EU, and in particular in Germany,the Netherlands and the UK, has been hindered by increasingnatural gas prices (the preferred fuel for new CHP), fallingelectricity prices and uncertainty over the evolution ofelectricity markets as liberalisation is extended. The German
Dette målet vil kanskje ikke bli nåddettersom investeringene i kraftvarmeproduksjon i hele EU, ogspesielt i Tyskland, Nederland og Det forente kongerike, har blitthemmet av økende priser på naturgass (det foretrukne brenseletved nykraftvarmeproduksjon), synkende strømpriser ogusikkerhet knyttet til utviklingen i elektrisitetsmarkedene etter
Economic growth is requiring less additional energyconsumption, but energy consumption is still increasing.
Den økonomiske veksten medfører et redusert behov forytterligere energiforbruk, men energiforbruket øker stadig.