natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The total man-weeks are based on the estimates for filling vacant posts and new posts in the year.
Totalt antall ukesverk er basert på anslag over hvor mange ledige og nye stillinger som vil bli besatt i løpet av året.
Some uncertainty in numbers can be expected.
En viss usikkerhetsmargin må forventes.
For 2001, please note that one month covers three working weeks directly on projects and about six days’ overhead (general meetings, correspondence, etc.).
Bemerk at for 2001 representerer én måned tre arbeidsuker direkte på prosjekter og om lag 6 dagers indirekte kostnader (generelle møter, korrespondanse o.l.)
Staff development, 1996–2001 (December), by category
Antall medarbeidere, 1996-2001 (desember), etter kategori
National experts
Nasjonale eksperter
Staff by category and sex on 31 December 2001
Medarbeidere etter kategori og kjønn pr. 31. desember 2001
Staff by category and nationality on 31 December 2001
Medarbeidere etter kategori og nasjonalitet pr. 31.desember 2001
2002: the year in brief
2002 i korte trekk
XV V X 1 s a w 1 t h e 1 a d o p t i o n 1 o f 1 t h e 1 s i x t h 1 C o m m un i t y 1 of the Agency is responsible for the use that may be made of the information contained in this report.
Det europeiske miljøbyrå eller personer eller selskaper som handler på byråets p å b e g y n t �1 V å r e n s 1 f ø r s t e 1 m ø t e 1 i 1 D e t 1 e u r o p e i s k e 1 r å d 1 f a n t 1 vegne er ansvarlig for den bruk som eventuelt måtte bli gjort av informasjonen i denne rapporten.
A great deal of information on the European Union is available on the Internet.
Denne rapporten innes på Internett: http://www.eea.eu.int un i o n 1 � E U �1 t i l 1 v e r d e n s 1 m e s t 1 k o n k u r r a n s e d y k t i g e 1 o g 1
Cataloguing data can be found at the end of this publication.
Det innes mer informasjon om Den europeiske unionen på Internett.
i s s u e 1 t h r o u gh o u t 1 t h e 1 y e a r �1 A t 1 t h e 1 i n t e r n a t i o n a l 1 l e v e l �1
Tilgang til d y n a m i s k e 1 ø k o n o m i �1 o g 1 E U s 1 s t r a t e g i 1 f o r 1 b æ r e k r a i g 1 informasjonen fås gjennom Europa-serveren (http://europa.eu.int).
The European Environment Agency aims to support sustainable development and to help achieve signiicant and measurable improvement in Europe’s environment by the provision of timely, targeted, relevant and reliable information to policy-making agents and the public.
Det europeiske miljøbyrået har som mål å støtte en bærekraftig utvikling og bidra til å oppnå en betydelig, målbar forbedring av Europas miljø ved å levere betimelig, målrettet, relevant og pålitelig informasjon til politiske beslutningstakere og allmennheten
Annex 1: Printed Topic reports publications, 2002
Topic reports (Emnerapporter)
Table 3
Driftskostnader (kapittel 3) og tilhørende
Annex 2: Key igures related staff allocations (staff months) for budgetary and staff for 2001–2003 by programme area and project group r e s o u r c e s
2001–2003 etter programområde og prosjektgruppe for budsjett- og personalressurser
Programme area 2001and project group
Programområde og prosjektgruppe
Income 1999–2003
Inntekter, 1999–2003
2 5 0 a s s e s s m e n t s
Diverse inntekter
Periodical 75052.0Table 2 Expenditure (E) 1999–2001, budget (B), reporting
Utgifter (U), 1999–2001, og budsjett (B),
1 the igures for 2001 and 2002 are based on commitments (budge t).
1 tallene for 2001 og 2002 er basert på forpliktelser (bu d s j e t t ) .
Table 4 Staff development, 1997–2002 (December), by category
Antall medarbeidere, 1997–2002
C (secretarial staff)D (service staff)National e x p e r t s T o t a l 6 3
Kategori19971998A (akademisk personell)B (tekniske assistenter)C (sekretærer)19D (servicemedarbeidere)Nasjonale e k s p e r t e r S u m 6 3 7 3
Table 5 Staff by category and gender on 31 December 2002
Medarbeidere etter kategori og kjønn pr. 31. desember 2002
4 4 n d m o d a l
Nasjonale e k s p e r t e r S a m l e t
Vulnerability and adaptation to climate change in Europe
Sårbarhet og tilpasning til klimaendringene i Europa
Significant changes in climate and their impacts are already vi sible globally, and are expected to become more pronounced.
Klimaendringene og konsekvensene av dem er allerede tydelige globa lt, og de forventes å bli enda mer uttalt.
In Europe, mountain regions, coastal z ones, wetlands and the
I Europa er fjellområdene, kystsonene, våtm arkene og Middelhavsregionen spesielt utsatt.
Mediterranean region are particularly vulnerable.
Selv om enkelte virkninger nok kan være posi tive, vil de fleste sannsynligvis bli negative.
Although there c ould be some positive effects, many impacts are likely to be adverse.
Tiltakene som så langt er gjennomført som en ti lpasning til klimaendringene, har særlig vært konsentrert om flomsikring.
Existing adaptive m easures are concentrated in flood defence, so there is considerable scope for adaptation planning an d implementation in other areas, such as public health, water resources and management of ecosyst e m s .
Det gjenstår derfor m ye når det gjelder planlegging og gjennomføring av tilpasningstiltak på andre områder, f.eks. folk ehelse, vannressurser og forvaltning av økosystemene.
The need for adaptation impacts of climate change.
Behovet for tilpasning nivå for å unngå de klimaendringene vil få store
Achieving such a target will on natural and human systems
Projeksjoner for 2100 antyder alvorligste konsekvensene av negative konsekvenser for at temperaturen i Europa da vil klimaendringene.
Projections for 2100 suggest require substantial reductions that are already under pressure that temperature in Europe will of global greenhouse gas from socio-economic factors, have risen by between 2 to emissions over and above those such as changes in land use, for
Havnivået forutsettes å stige, av klimagasser enn det som samfunnsøkonomiske faktorer og ekstreme værhendelser ble avtalt i Kyoto-protokollen.
6.3 °C above 1990 levels.
som f.eks. arealbruksendringer.
Even if impacts that inevitably will within agriculture, for some emissions of greenhouse gases o c c u r .
forventes å øke både i hyppig-Det blir i stadig større grad På den annen side vil Nord-het og intensitet.
Vulnerability refers to the
S å r b a r h e t flere hundre år.
Impacts of temperature to the historical build up of the risk of adverse impacts from rise on snow cover, glaciers gases in the atmosphere and climate change, including and permafrost are likely time lags in the response of extreme weather events and to have adverse impacts on climatic and oceanic systems sea level rise, on both natural winter tourism. There could to changes in the atmospheric and human systems. also be an increased risk of concentration of the gases. natural hazards, and loss of
Dette skyldes den historiske oppbyggingen Begrepet sårbarhet Fjellområder og subarktiske av klimagasser i atmosfæren viser til risikoen for strøkog den uunngåelige negative konsekvenser av Temperaturstigningen vil tidsforsinkelsen før klima- og klimaendringene, inkludert virke inn på snødekke, isbreer havsystemene reagerer på ekstremt vær og stigende og permafrost, noe som endringene i den atmosfæriske havnivå, både for naturlige og igjen vil få konsekvenser konsentrasjon av klimagassene.
European Union has recently
for vinterturismen. Risikoen for naturkatastrofer kan
Alps, are particularly vulnerable confirmed the EU indicative South-eastern Europe, the to climate change and are target of a maximum of 2 °C Mediterranean and central already suffering from higher global temperature increase
Miljørådet, som er Rådet Regional sårbarhetogså øke, og mange for Den europeiske union plantearter og habitater kan i sin sammensetning Regionergå tapt.
European regions are the most than average increases in above pre-industrial levels in vulnerable to climate change. temperature. order to avoid severe adverse Here, considerable adverse
Fjellområder, som av miljøministrene, har Den sørøstlige delen av Alpene, er særlig sårbare nylig opprettholdt EUs Europa, Middelhavsregionen for klimaendringer, og her veiledende mål for global og Sentral-Europa er mest merkes det allerede at temperaturøkning på høyst sårbare for klimaendringene. temperaturøkningen er over 2 °C over førindustrielt Her tilsier prognosene at gjennomsnittet.
Climate change could have Climate change will probably Temperature rise is likely to profound impacts on coastal result in yield increases in increase energy demand for zones due to sea level rise and commercial forests in northern air conditioning in the summer, changes in frequency and/or
K y s t s o n e r S k o g b r u k E n e r g i K l i m a e n d r i n g e n e kan få Klimaendringene vil Temperaturstigningen vil dyptgående konsekvenser sannsynligvis føre til økt sannsynligvis føre til økt for alle kystområder når produksjon av trevirke i behov for energi til drift av havnivået stiger og stormene Nord-Europa.
intensity of storms. This would and continental Europe will
Områdene klimaanlegg om sommeren, blir hyppigere og/eller mer rundt Middelhavet og på særlig i Sør-Europa.
Such extra power demand, result in threats to ecosystems, experience decreases due to compounded by climate change infrastructure and settlements, more frequent droughts. In induced reduction in hydro- the tourism industry and addition, increased risks of fire production and problems with human health.
Denne økte intense, noe som vil true det europeiske kontinent vil kraftetterspørselen, som vil økosystemer, infrastruktur og oppleve en reduksjon på grunn komme i tillegg til en nedgang bosetninger, reiselivsnæring av hyppigere tørke.
Habitats and are likely in southern Europe.cooling water availability, could coastal ecosystems on the cause disruption to energy
I tillegg i vannkraftproduksjonen og menneskers helse.
Baltic, Mediterranean and Black
Risikoen vil skogbrannfaren øke i Sør- og problemer med er spesielt stor for habitatene
Mediterranean and Baltic coasts expected to exacerbate the will experience considerable already acute water shortage loss of wetlands.problem in southern and Strategies and policiessouth-eastern regions.
Temperaturstigningen og vil store våtmarksarealer gå endringen i nedbørmønstrene
Vulnerability by i s s u e C h a n g e s in frequency and Adaptation refers to policies, intensity of droughts and practices and projects which can
T i l p a s n i n g tapt både rundt Middelhavet og forventes å forverre den
Observed temperature rise and and human loss throughout with climate change.
Strategier og politikk i Sør- og Sørøst-Europa.
changes in precipitation patterns
Sårbarhet etter t e m a P r o g n o s e n e tilsier hyppigere Tilpasning viser til politikk, og mer intense tørkeperioder praksis og prosjekter som
already affect various aspects of At global level, the 2004 UN
Temperaturstigningen vil klimaendringer fra 2004 at det
Climate Change agreed to are the European arctic and from temperature rise is likely develop a five year, structured mountains, coastal wetlands and to lead to a loss in winter programme of work on the ecosystems in the Mediterranean tourism.
De mest sårbare økosystemene gjøre det vanskelig å forutsi skulle utarbeides et femårig er Europas subarktiske strøk og noe om snømengder, med strukturert program for arbeid fjellområder, våtmarksområder derav følgende nedgang i med de vitenskapelige, tekniske på kysten og økosystemene vinterturismen.
Water shortage, scientific, technical and socio- region. Projected climate water quality problems, and economic aspects of impacts, change is expected to lead to more frequent and intense vulnerability and adaptation to considerable losses of species heat waves in southern Europe climate change.
Vannmangel, og samfunnsøkonomiske i Middelhavsregionen. problemer med vannkvaliteten aspektene ved konsekvensene Prognosene for klima-og hyppigere og mer intense av, sårbarheten overfor endringene tilsier at tapet varmebølger i Sør-Europa kan og tilpasningen til av arter og habitater vil bli føre til en betydelig nedgang i klimaendringene.
: opportunities for tourism may change considerations into key
Landbruk og fiskerier turisme, kan seile opp som nye av disse hensynene i viktige
Climate change and increased arise in other areas.
Klimaendringene og den økte r e i s e m å l .
EU environmental policies, such
områder av EUs miljøpolitikk, f.eks.
C O concentration could have a as the EU Biodiversity Strategy,
EUs strategi for biologisk konsentrasjonen av CO ka få
2 beneficial impact on agriculture
2 positive følger for landbruk og
: the habitats directive and the and livestock systems in
Hyppigere og mer intense og rammedirektivet for vann, at vekstsesongen forlenges og ekstremvær- og klimahendelser ikke vært særlig vellykket.
either be direct, such as the common agricultural policy
Integreringen har heller ikke
In fisheries, changes in fish heat waves and flooding, or
Sør-Europa og deler av Øst- alvorlig trussel mot menneskers kommet særlig langt innen
migration patterns are expected indirect, for example by the to occur.
endringer i vandringsmønstrene.
Resource over- spread of tick-borne diseases.
f.eks. i form av flåttbårne
At EU and national level, a exploitation is currently a more
Overforbruk av fiskeressursene sykdommer. Eldre mennesker
Particularly vulnerable sections number of research programmes pressing factor threatening the of the population would be assessing the implications of sustainability of commercial elderly people with limited potential climate change impacts fisheries in Europe.
I EU og på nasjonalt plan er det som utgjør den største med begrenset tilgang til er det planlagt en rekke trusselen mot de kommersielle helsetjenester vil være særlig forskningsprogrammer fiskeriene i Europa i dag.
have been planned or are
som skal se nærmere på
0 3 about to commence.
0 3 hva konsekvensene av
Research aimed at identifying additional adaptation policy, and to foster started more recently in measures to reduce greenhouse learning.
Kommisjonen medføre, og noen av disse vil ytterligere tiltak for å oppnå tar sikte på å utgi en grønnbok om kort bli igangsatt. Nylig er tilstrekkelige kutt i utslippene innen utgangen av 2006.
The Commission aims support of planning of national gas emissions in order to to publish a green paper by the and international adaptation achieve the Kyoto Protocol end of 2006.measures.
det også igangsatt forskning av klimagasser til å nå Kyoto-som et ledd i planleggingen protokollens mål. Det var her På nasjonalt plan er av nasjonale og internasjonale man for første gang ble enige
In 2004, the targets. Here, for the first
I 2004 tok om å vurdere tilpasningstiltak.
European Commission initiated time, it was agreed to address
og Storbritannia i ferd
stakeholders will be held in member countries adaptation
Europakommisjonen initiativ til med å utarbeide strategier et europeisk handlingsprogram
2006 to discuss the EU role measures are either planned has been mentioned as a key in climate change adaptation or taking place in the context issue.
I løpet av 2006 vil det bli som skal kunngjøres for risikostyring i forbindelse gjennomført en høringsprosess innen utgangen av 2005.
Climate Change Programme.
Mange av Det europeiske mulig framtidig flomdirektiv.
to identify good, cost-effective management.
EUs rolle i tilpasningspolitikken miljøbyrås medlemsland
Examples of actual or planned measures are:
Eksempler på iverksatte eller planlagte tiltak er:
Hydropower generation, infrastructure (transport, buildings) and forestry
Vannkraftproduksjon, infrastruktur (transport, bygninger
Health sector and forestry
Helsesektor og skogbruk
Coastal zone management and tourism in the Alps
Kystsoneforvaltning og turisme i Alpene
Infrastructure (buildings) and forestry
Infrastruktur (bygninger) og skogbruk
River flood risk management and coastal zone flood de f e n c e
Risikostyring ifm. elveflom og flomverk i ky s t s o n e n
Hydropower generation, ecosystems and tourism in t he Alps
Vannkraftproduksjon, økosystemer og turisme i Alpe n e
River flood risk management, coastal zone flood defence and insurance
Risikostyring ifm. elveflom, flomverk og forsikring i kystsonen
A which has enjoyed a long and implementation in areas
A som lenge har vært brukt av tilpasningstiltak på med tilpasningen
M tradition of dealing with weather such as public health, water
områder som folkehelse,
Developing and implementing extremes.
Utvikling og gjennomføring av
Concrete policies, resources and management of
Utenom dette området er vannressurser og forvaltning
0 adaptation measures is a measures and practices outside ecosystems.
0 tilpasningstiltak er et relativt det smått med konkrete av økosystemene. Vi står i
Existing this area are still scarce.
Eksisterende retningslinjer, tiltak og praksis.
are a number of challenges
dag overfor en lang rekke
- measures are very much
- tiltak har hovedsakelig vært
Therefore, there is considerable facing climate change
Det er derfor stort rom for utfordringer når det gjelder å
0 concentrated in flood defence, scope for adaptation planning adaptation.
0 konsentrert om flomverk, planlegging og gjennomføring tilpasse oss klimaendringene.
These challenges include
Utfordringene omfatter:
• improving climate models and scenarios at detailed regional level, especially for extreme weather events, to reduce the high level of uncertainty;
N ekstreme værhendelser, for å redusere det høye usikkerhetsnivå e t ,
• advancing understanding on 'good practice' in adaptation measures th rough exchange and information sharing on feasibility, costs and benefits;
• fremme forståelsen av «god praksis» i forbindelse med til pasningstiltakene, gjennom utveksling av erfaringer og informasjon om gjennomførbarhet, kos tnader og nytte,
• involving the public and private sector, and the general public a t both local and national l e v e l ;
• involvering av både offentlig og privat sektor og av offen tligheten både på lokalt og nasjonalt plan,
• enhancing coordination and collaboration both within and between countr ies to ensure the coherence of adaptation measures with other policy objecti ves, and the allocation of appropriate resources.
• styrket samordning og samarbeid både i det enkelte land og landen e imellom for å sikre sammenheng mellom tilpasningstiltakene og andre politiske mål, og bevilgning av tilstrekkelige ressurser.
Assessing environmental integration in EU agriculture policy
Vurdering av miljøintegrasjonen i EUs landbrukspolitikk
Farming has a strong impact on the environment in the European Union (EU), both in a negative and a positive sense.
Landbruket har stor innvirkning på miljøet i Den europeiske union (EU), både i negativ og positiv forstand.
The common agricultural policy (CAP) is a major driver of the agricultural sector, and can therefore positively influence environmental management by farmers.
EUs felles landbrukspolitikk (CAP) er en viktig drivkraft i landbrukssektoren og kan derfor ha positiv innflytelse på miljøstyringen på gårdene.
This briefing investigates whether relevant policy measures are well-targeted from a biodiversity perspective.
Denne briefingen ser nærmere på hvorvidt de aktuelle politiske tiltakene er målrettet nok i et biodiversitetsperspektiv.
It builds on the results of a project on agri-environmental indicators for monitoring the integration of environmental concerns into EU agriculture policy (the IRENA operation (1)
(1) integreringen av miljøhensyn i EUs landbrukspolitikk (IRENA-tiltaket
Progressively, the CAP has incorporated a broad range of agri-environmental policy instruments.
Gradvis er en lang rekke miljøpolitiske virkemidler integrert i CAP.
However, their impact generally depends on how effective implementation is at national level.
Imidlertid avhenger virkningene generelt av hvor effektiv gjennomføringen er på nasjonalt plan.
Geographic analysis shows that the overlap between Natura 2000 areas and agrienvironment schemes could be improved to achieve important environmental objectives.
Geografiske analyser viser at overlappingen mellom Natura 2000-områdene og miljøordningene for landbruket bør forbedres for at viktige miljømål skal kunne oppfylles.
At this stage, more efforts in data collection and policy evaluation are required to fully assess the environmental effect of the CAP.
Ennå gjenstår et omfattende arbeid i form av datainnsamling og evaluering av politikken før vi helt kan vurdere hvilken effekt CAP har på miljøet.
Agriculture and environment in the EU-15 in the Mediterranean and mountainous areas, depend on extensive farming practices.
Landbruk og miljø i EU-15 fjellområder, er avhengige av ekstensive dyrkingsmetoder.
To maintain extensive farming systems in such areas, targeted policy support is often called for.
For å opprettholde ekstensive dyrkingssystemer i slike områder kreves ofte målrettet politisk støtte.
Agriculture policy and environmental integration
Landbrukspolitikk og miljøintegrasjon
On the other hand, agriculture can also represent a source of renewable energy, e.g. through the production of biogas or biodiesel.
På den annen side representerer også landbruket en kilde til fornybar energi, f.eks. gjennom produksjon av biogass og biodiesel.
Furthermore, farming is very important for the maintenance of biodiversity and landscapes in Europe.
Videre er jordbruket svært viktig for opprettholdelsen av det biologiske mangfoldet og landskapene i Europa.
Although intensive agriculture damages biodiversity, extensive farming practices can actually help to maintain biodiversity in Europe.
Selv om intensivt landbruk er skadelig for det biologiske mangfoldet, kan ekstensive dyrkingsmetoder faktisk bidra til å opprettholde Europas biologiske mangfold.
This is evident from analysis of land use in the Natura 2000 protected area network in the EU-15 (see Figure 1).
Dette framgår av arealbruksanalyser i verneområdene i Natura 2000nettverket i EU-15 (se figur 1).
A significant share of habitats in these conservation sites, particularly
En betydelig del av habitatene i disse verneområdene, særlig i Middelhavsområdet og
The IRENA project describes the interface between agriculture and environment in the EU-15 on the basis of 35 agrienvironment indicators.
En vellykket integrering av miljømålene i sektorpolitikken avhenger av tre ulike aspekter: nøye utforming av de politiske rammene, korrekt gjennomføring av politikken samt overvåking og evaluering av politikken.
( of the European Commission (DG Agriculture and Rural Development, DG Environment, Eurostat and DG Joint Research Centre) and the European Environment Agency who coordinated the project.
IRENA tiltaket utviklet 35 miljøindikatorer for landbruk på EU-15 nivå i et felles prosjekt mellom flere av Europakommisjonens generaldirektorater (DG Landbruk og regional utvikling, DG Miljø, Eurostat og DG Felles forskninssenter) og Det europeaiske miljøbyrået som co-ordinerte prosjektet.
Further information on IRENA reports and results is available at: http:// webpubs.eea.eu.int/content/irena/index.htm.
Ytterligere informasjon om IRENA rapporter og resultater er tilgjengelige på nettstedet: http://webpubs.eea.eu.int/content/irena/index.htm.
(Natura 2000 areas), and positive examples of their implementation.
Andel av habitater i Natura 2000områder som er avhengige av ekstensive dyrkingsmetoder (Øyeblikksbilde, juli 2004)
Figure 2 shows how the targeting of agrienvironment schemes was analysed on the basis of selected agrienvironment indicators.
Figur 2 viser hvordan målrettingen av miljøordningene for landbruket ble analysert på bakgrunn av utvalgte miljøindikatorer for landbruket.
The indicators for which data are currently available at regional level include: 'share of agricultural habitats in Natura 2000', 'area under agrienvironment schemes' and 'area under organic farming'.
De indikatorene som det for tiden finnes data for, er blant annet: “andel landbrukshabitater i Natura 2000”, “areal omfattet av miljøordninger for landbruket” og “økologisk dyrket areal”.
Statistical analysis shows how well agrienvironment schemes and organic farming overlap with regions where the share of agricultural habitats in Natura 2000 area is very high.
Statistiske analyser viser hvor godt miljøordningene for landbruket og økologisk landbruk overlapper med regioner hvor andelen landbrukshabitater i Natura 2000-områdene er svært høy.