natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Opioid users entering treatment have higher rates of unemployment, lower levels of educational attainment and higher levels of psychiatric disorders than clients reporting other primary drugs¢(117
Opioidbrukere som påbegynner behandling, rapporterer høyere arbeidsledighet, lavere utdanningsnivå og høyere forekomst av psykiatriske lidelser enn klienter som bruker andre primærrusmidler¤(117
Almost all opioid users entering treatment report initiation before the age of 30 and about half before the age of 20.
Nesten alle opioidbrukere som påbegynner behandling, rapporterer at de debuterte før fylte 30 og om lag halvparten før fylte 20.
An average time lag of about 10 years is reported between first use of opioids and first contact with drug treatment¢(118
Gjennomsnittlig gikk det ca. ti år fra de første gang brukte opioider og til de første gang kom i¤kontakt med behandlingsapparatet (118
Thirteen countries report that it is also provided by general practitioners, usually under sharedcare arrangements with specialised treatment centres.
Tretten land rapporterer at substitusjonsbehandling også tilbys av allmennleger, vanligvis etter avtale om delt behandlingsansvar med spesialiserte behandlingssentre.
General practitioners can achieve better results than specialised centres in terms of retention in treatment, abstinence rates and co-consumption of other drugs.
Allmennleger kan oppnå bedre resultater enn spesialiserte sentre når det gjelder gjennomføringsgrad, rusfrihet og samtidig bruk av andre rusmidler.
This was found in a 12-month naturalistic study of 2¢694 clients in substitution treatment in Germany (Wittchen et al., 2008).
Dette kom fram i¤en 12-måneders naturalistisk studie av 2¤694 klienter i¤substitusjonsbehandling i¤Tyskland (Wittchen et al., 2008).
Other studies have shown that the implementation of substitution treatment in primary care settings is not only feasible but can also be cost-effective (Gossop et al., 2003; Hutchinson et al., 2000).
Andre studier har vist at gjennomføringen av substitusjonsbehandling i¤primærhelsetjenesten ikke bare er gjennomførbart, men også kan være kostnadseffektivt (Gossop et al., 2003; Hutchinson et al., 2000).
The total number of opioid users receiving substitution treatment in the European Union, Croatia and Norway is still growing, with an estimated 670¢000 clients in 2008, up from 650¢000 in 2007¢(120) and about 500¢000 in
Det totale antallet opioidbrukere som får substitusjonsbehandling i¤Den europeiske union, Kroatia og Norge, øker fremdeles, med anslagsvis 670¤000 klienter i¤2008, opp fra 650¤000 i¤2007¤(120) og om lag en halv million i¤2003.
121 substitution clients in the European Union¢(
121 europeiske union (
Treatment for opioid users is mostly conducted in outpatient settings, which can include specialist centres, general practitioners’ surgeries and lowthreshold facilities (see Chapter 2).
Opioidbrukere behandles oftest i¤polikliniske behandlingssentre, som kan være spesialistsentre, allmennleger eller lavterskeltilbud (se kapittel 2).
In a few countries, inpatient centres are a major component of the drug treatment system, notably in Bulgaria, Greece, Latvia, Poland, Romania, Finland and Sweden¢(119).
I¤noen få land spiller døgninstitusjoner også en stor rolle i¤behandlingsapparatet, spesielt i¤Bulgaria, Hellas, Latvia, Polen, Romania, Finland og Sverige¤(119).
The range of options available in Europe for the treatment of opioid dependence is broad and increasingly differentiated, though it varies geographically in terms of accessibility and coverage.
Det finnes mange behandlingsalternativer i¤Europa for opioidavhengighet, og det blir stadig flere, men når det gjelder tilgjengelighet og dekning, er det geografiske variasjoner.
Drug-free and substitution treatments for opioid use are available in all EU Member States, Croatia and Norway.
Medikamentfri behandling og substitusjonsbehandling for opioidbruk er tilgjengelig i¤alle medlemsstatene i¤EU samt i¤Kroatia og Norge.
In Turkey, the use of substitution treatment is currently under study.
I¤Tyrkia vurderes for tiden substitusjonsbehandling som en mulighet.
Drug-free treatment is a therapeutic approach that generally requires individuals to abstain from all substances, including substitution medication.
Sammenligner vi antallet klienter i¤substitusjonsbehandling i¤Den europeiske union med det anslåtte antallet problembrukere av opioider, kommer vi fram til en behandlingsdekning på ca. 50¤%.
Patients participate in daily activities and receive intensive psychological support.
Sju av de 14 landene som har lagt fram estimater over antallet problembrukere av opioider, har en dekningsgrad på under 40¤%, og fire av disse landene rapporterer om en dekningsgrad på under 10¤% (se figur¤11).
While drug-free treatment can take place in both outpatient and inpatient settings,
Likevel kan man grovt regnet si at to av tre problembrukere av opioider i¤Den europeiske union lever i¤land hvor substitusjonsbehandling er godt utbygget¤(122).
A comparison of the number of substitution treatment clients in the European Union with the estimated number of problem opioid users suggests a treatment coverage rate of about 50¢%.
Mens medikamentfri behandling kan gis både poliklinisk og i¤døgninstitusjon, rapporterer medlemsstatene oftest om programmer som forutsetter innleggelse og er basert på prinsippene for terapeutiske samfunn eller Minnesota-modellen.
However, coverage varies considerably between countries, with rates below 40¢% reported by seven of the 14 countries for which estimates of the number of problem opioid users are available, and four of these countries reporting less than 10¢% coverage (see Figure 11).
Frankrike og Tsjekkia evaluerer nå behandlingsresultatene for de terapeutiske samfunnene, og konklusjonene forventes å¤foreligge i¤2010.
Nevertheless, it can be estimated that two
Den franske handlingsplanen forutsetter at
) See Tables TDI-10, TDI-32 and TDI-103 in the 2010 statistical bulletin.)
) Se tabell TDI-10, TDI-32 og TDI-103 i¤Statistiske opplysninger 2010.)
See Tables TDI-5 and TDI-21 in the 2010 statistical bulletin.)
Se tabell TDI-5 og TDI-21 i¤Statistiske opplysninger 2010.)
See also Chapter 2.)
Se også kapittel 2.)
See Tables TDI-11, TDI-33, TDI-107 and TDI-109 in the 2010 statistical bulletin.
Se tabell TDI-11, TDI-33, TDI-107 og TDI-109 i¤Statistiske opplysninger 2010.
(119) See Table TDI-24 in the 2010 statistical bulletin.(120) See Table HSR-3 in the 2010 statistical bulletin.
(119) Se tabell TDI-24 i¤Statistiske opplysninger 2010.(120) Se tabell HSR-3 i¤Statistiske opplysninger 2010.
Figure 11: Estimated proportion of problem opioid users undergoing substitution treatment
Figur 11: Anslag over andelen av problembrukere av opioider som er i¤substitusjonsbehandling
See Figure HSR-1 in the 2010 statistical bulletin for further information.Reitox national focal points.
Se figur HSR-1 i¤Statistiske opplysninger 2010 for ytterligere detaljer.Nasjonale kontaktpunkter i¤Reitox-nettet.
Information on the cost of opioid substitution medication for clients has recently been collected.
Det er nylig samlet inn informasjon om kostnadene ved substitusjonsbehandling med opioider for klientene.
Among the 26¢reporting countries, 17 indicated that the medication (in most cases methadone) is free of charge unless treatment is sought from private providers.
Av de 26 rapporterende landene opplyste 17 at medikamentet (i¤de fleste tilfeller metadon) er gratis med mindre man søker behandling hos private kilder.
In Belgium and Luxembourg, the client has to pay part of the medication costs only when it is prescribed by a general practitioner.
I¤Belgia og Luxembourg må klientene bare betale en egenandel når medikamentet er forskrevet av allmennlege.
In the Czech Republic, Latvia, Portugal, Hungary and Finland, treatment with methadone is free of charge, but buprenorphine or the combination buprenorphine–naloxone have to be paid for in full or partially by the client.
I¤Tsjekkia, Latvia, Portugal, Ungarn og Finland er metadonbehandling gratis, mens klienten må betale hele eller deler av behandlingen med buprenorfin eller kombinasjonen buprenorfin–nalokson.
In Latvia, for example, the monthly cost for a daily 8¢mg dose of buprenorphine is about EUR¢250.
I¤Latvia vil f.eks. en daglig dose på 8¤mg buprenorfin koste klienten ca. 250 euro i¤måneden.
Methadone is generally cheaper than other substitution medications with similar effectiveness, such as buprenorphine (WHO, 2009), which partly explains why many national health insurances provide full reimbursement for methadone in preference to other substitution medications.
Metadon er vanligvis billigere enn andre substitusjonsmedikamenter med tilsvarende effekt, f.eks. buprenorfin (WHO, 2009), noe som delvis forklarer hvorfor mange nasjonale trygdeordninger gir full refusjon for metadon og ikke for andre substitusjonsmedikamenter.
Generic versions of highdosage buprenorphine, which are cheaper, have been available since 2006 in France, where they are prescribed to approximately 30¢000 clients (30¢% of all buprenorphine clients).
Frankrike har siden 2006 tilbudt generiske versjoner av høydosert buprenorfin, som er billigere, og disse forskrives til om lag 30¤000 klienter (30¤% av alle buprenorfinklienter).
Information on costs, provision of substitution treatment and dispensing of substitution medicines show regional
dette er det eneste medikamentet som er tilgjengelig.
Highdosage buprenorphine is now available in all but four EU Member States (Bulgaria, Spain, Hungary, Poland), and is used in 20–25¢% of all substitution treatments provided in Europe and in more than 50¢% in the Czech Republic, France, Cyprus, Latvia, Sweden and Croatia.
Høydosert buprenorfin finnes nå i¤alle EU-medlemsstater unntatt fire (Bulgaria, Spania, Ungarn, Polen) og brukes i¤20–25¤% av all substitusjonsbehandling som tilbys i¤Europa; og over 50¤% i¤Tsjekkia, Frankrike, Kypros, Latvia, Sverige og Kroatia.
In France, where buprenorphine has always predominated, methadone is now prescribed to a growing proportion of substitution clients.
I¤Frankrike, der buprenorfin alltid har vært dominerende, forskrives metadon nå til en stadig større del av dem som får substitusjonsbehandling.
The buprenorphine–naloxone combination, which was approved by the European Medicines Agency in 2006, has been introduced in 14 countries.
Kombinasjonen buprenorfin–nalokson, som ble godkjent av Det europeiske legemiddelkontor i¤2006, er nå innført i¤14¤land.
Other options, which represent a small percentage of all substitution treatments, include slow-release morphine (Bulgaria, Austria, Slovenia), codeine (Germany, Cyprus, Austria) and diacetylmorphine (heroin).
Av andre medikamenter – som bare representerer en liten prosentandel av all substitusjonsbehandling – kan nevnes morfin i¤depotform (Bulgaria, Østerrike, Slovenia), kodein (Tyskland, Kypros, Østerrike) og diacetylmorfin (heroin). Forskrivning av heroin er nå et etablert behandlingsalternativ i¤Danmark, Tyskland og Nederland; det finnes også i¤Spania og Storbritannia.
) These estimates should be considered with caution as there is still a lack of precision in the data sets.
Disse forskjellene kan gjenspeile ulike behandlingsmodeller der enkelte land har rusfrihet som mål og prioriterer psykososiale metoder, mens andre prioriterer skadereduksjon samt å¤stabilisere klientene og holde dem i¤behandlingsapparatet.
Countries in the north and east of Europe often apply a more focused and higher-threshold access model, whereas many countries in the west of Europe implement a multi-site and lowthreshold access model. These differences may reflect different models of care, with priority given in some countries to the goal of abstinence and to psychosocial approaches, and in others to the stabilisation and retention of clients and to harm reduction approaches.
EONN-serien Insights med nummer om heroinassistert behandling metadon eller høydosert buprenorfin signifikant bedre behandlingsresultater med hensyn til narkotikabruk, kriminell aktivitet, risikoatferd og HIV-smitte, overdoser og total dødelighet; i¤tillegg til høyere gjennomføringsgrad (WHO, 2009).
Heroinassisted treatment is currently provided to about 1 500 chronic problem opioid users in five EU Member States.
1¤500 kroniske problembrukere av opioider i¤fem EU-medlemsstater får nå heroinassistert behandling.
Most of these countries, as well as Switzerland and Canada, have conducted experimental trials to assess the outcomes of this type of treatment.
De¤fleste av disse landene, i¤tillegg til Sveits og Canada, har gjennomført eksperimentelle forsøk for å¤vurdere resultatene for denne typen behandling.
In 2011, with the support of a team of international researchers and clinicians, the EMCDDA will publish a study on this type of treatment, reviewing the scientific evidence accumulated in recent years.
Med støtte fra en gruppe internasjonale forskere og klinikere vil EONN i¤2011 publisere en studie av denne typen behandling, med en gjennomgang av det vitenskapelige kunnskapsgrunnlaget som har kommet til i¤løpet av de senere årene.
The ‘Insight’ will also review the development, operational delivery and clinical practices for heroinassisted treatment, and describe some of the challenges associated with its implementation.
Dette nummeret i¤Insights-serien vil også ta for seg utvikling, praktisk opplegg og klinisk praksis for heroinassistert behandling og beskrive en del av utfordringene som gjennomføring av denne behandlingen representerer.
A set of minimum quality standards will also be outlined.
Et sett minstestandarder for kvalitet vil også bli skissert.
Opioid substitution treatment, combined with psychosocial interventions, was found to be the most effective treatment option for opioid users.
Opioidavvenning gir generelt dårlige resultater på lang sikt (Mattick et al., 2009), men det kan hjelpe pasienter som har tatt et informert valg om å¤gjennomgå denne typen behandling.
In comparison with detoxification or no treatment at all, methadone or highdosage buprenorphine treatments show significantly better outcomes regarding drug use, criminal activity, risk behaviours and HIV-transmission, overdoses and overall mortality, as well as better rates of retention in treatment (WHO, 2009).
Avrusning skjer poliklinisk eller i¤døgninstitusjon ved reduksjon av dosene av metadon eller buprenorfin (som er de foretrukne medikamentene) eventuelt alfa-2-agonister.
use opioid antagonists in combination with heavy sedation are not recommended because of safety concerns (Gowing et al., 2010).
Metoder for rask avvenning som bruker opioidantagonister i¤kombinasjon med dyp sedasjon blir av sikkerhetshensyn ikke anbefalt (Gowing et al., 2010).
After opioid withdrawal, patients who are motivated to remain abstinent from opioid use should be advised to consider naltrexone to prevent relapse.
Etter opioidavvenning bør pasienter som er motivert for å¤avholde seg fra å¤bruke opioider, anbefales å¤vurdere naltrekson for å¤forebygge tilbakefall.
The outcomes of opioid withdrawal are generally low in the long term (Mattick et al., 2009), but it may help patients, if it is their informed choice to undergo this type of treatment.
Substitusjonsbehandling med opioider, i¤kombinasjon med psykososiale tiltak, er funnet å¤være den mest effektive behandlingen for opioidbrukere. Sammenlignet med avrusning eller ingen behandling, gir behandling med
The combination of buprenorphine and naloxone (marketed as Suboxone) was created to prevent the injection of buprenorphine.
Kombinasjonen av buprenorfin og nalokson (som markedsføres som Suboxone) ble utviklet for å¤forebygge injisering av buprenorfin.
Nevertheless, its effectiveness in preventing intravenous use of buprenorphine is not yet clear (Bruce et al., 2009; Simojoki et al., 2008).
Likevel er det ennå ikke klart om den effektivt forebygger intravenøs bruk av buprenorfin (Bruce et al., 2009, Simojoki et al., 2008).
Drug use can produce a wide range of negative consequences, such as accidents, mental health disorders, pulmonary diseases, cardiovascular problems, unemployment or homelessness.
Bruk av narkotika kan ha mange negative konsekvenser; som ulykker, psykiske lidelser, lungesykdommer, hjerte- og karsykdom, arbeidsledighet og hjemløshet.
Harmful consequences are particularly prevalent among problem drug users, whose general health and socioeconomic situation can be far below those in the general population.
De skadelige konsekvensene sees spesielt hos problembrukere av narkotika, hvis generelle helsetilstand og sosioøkonomiske situasjon kan være langt dårligere enn hos befolkningen generelt.
low in most countries of the European Union, and the overall EU situation compares positively in a global context (ECDC and WHO-Europe, 2009; Wiessing et¢al., 2009).
europeiske union fortsatt lavt, og situasjonen i¤EU sett under ett synes relativt positiv i¤et globalt perspektiv (ECDC og WHO-Europa, 2009; Wiessing et al., 2009).
This may, at least partly, follow from the increased availability of prevention, treatment and harm-reduction measures, including substitution treatment and needle and syringe programmes (Wiessing et al., 2009).
Dette kan i¤det minste delvis ha sammenheng med lettere tilgang til prevensjonsmidler, behandling og skadereduserende tiltak, herunder substitusjonsbehandling og sprøytebytteprogrammer (Wiessing et al., 2009).
Other factors, such as the decline in injecting drug use that has been reported in some countries, may also have played an important role.
Andre faktorer, som redusert sprøytebruk som enkelte land har rapportert, kan også spille en viktig rolle.
Nonetheless, in some parts of Europe, data suggest that HIV transmission related to injecting drug use continued at relatively high rates in 2008, underlining the need to ensure the coverage and effectiveness of local prevention practice.
I¤enkelte deler av Europa tyder imidlertid en del data på at HIV-smitte forbundet med sprøytebruk forekom i¤relativt stort omfang også i¤2008, noe som understreker hvor viktig det er at lokale forebyggingstiltak er effektive og har god dekning.
Trends in HIV infection
Trender for HIV-infeksjon
Opioid use and injecting drug use are two forms of drug use closely associated with such harms, notably overdoses and the transmission of infectious diseases.
Opioid- og injeksjonsbruk av narkotika er to former for narkotikabruk som er nært forbundet med slike skader, særlig overdoser og overføring av smittsomme sykdommer.
The number of fatal overdoses reported in the European Union in the last two decades is equivalent to about one overdose death every hour.
Antallet dødelige overdoser rapportert i¤Den europeiske union de to siste tiårene gir rundt ett overdosedødsfall i¤timen.
Research also shows that, in the last two decades, a large number of drug users have died from other causes, such as AIDS or suicide.
Forskning viser også at et stort antall narkotikabrukere har dødd i¤samme periode av andre årsaker; som AIDS eller selvmord.
Data on reported newly diagnosed cases related to injecting drug use for 2008 suggest that infection rates are still generally falling in the European Union, following the peak in 2001–02, which was due to outbreaks in
Data for 2008 om nyrapporterte tilfeller av HIV forbundet med sprøytebruk, tyder på at smittetallene generelt fortsatt er på vei nedover i¤Den europeiske union, etter en topp i¤2001–02 som skyldtes utbrudd i¤Estland,
Reducing the mortality and morbidity related to drug use is central to European drug policies.
Å¤redusere dødelighet og sykelighet forbundet med narkotikabruk står sentralt i¤europeisk narkotikapolitikk.
The main efforts in this area are through interventions that are directed at the groups that are most at risk, and targeting the behaviours directly associated with drugrelated harms.
Hovedinnsatsen på dette området skjer gjennom tiltak for de gruppene som er mest utsatt, og retter seg mot atferd som er direkte forbundet med narkotikarelaterte skader.
Drugrelated infectious diseases rate of newly diagnosed infections among injecting drug users in the 23 EU Member States for which national data are available was 2.6 cases per million population, down from 3.7 per million in 2007¢(125).
2,6¤nydiagnostiserte tilfeller av HIV-smitte blant sprøytebrukere pr. million innbyggere i¤de 23 av EUs medlemsstater som har lagt fram nasjonale tall; ned fra 3,7 pr. million i¤2007¤(125).
Of the four countries reporting the highest rates of newly diagnosed infections (Estonia, Latvia, Lithuania, Portugal), all continued their downward trend, with a marked decline in Estonia and Latvia (Figure 12).
For de fire landene som rapporterte høyest forekomst av nydiagnostisert smitte (Estland, Latvia, Litauen, Portugal), fortsatte den nedadgående trenden, med en klar nedgang i¤Estland og Latvia (figur¤12).
In Estonia, the decrease was from 86¢cases per million in 2007 to 27 per million in 2008, and in Latvia from 62 cases per million in 2007 to 44¢per¢million in 2008.
Estland hadde en nedgang fra 86 tilfeller pr. million i¤2007 til 27 i¤2008, og Latvia fra 62 tilfeller pr. million i¤2007 til 44 pr. million i¤2008.
Infectious diseases such as HIV and hepatitis B and C are among the most serious health consequences of drug use.
Infeksjonssykdommer som HIV så vel som hepatitt B¤og C¤er blant de alvorligste helsekonsekvensene av narkotikabruk.
Even in countries where HIV prevalence in injecting drug users is low, other infectious diseases including hepatitis¢A, B, C and D, sexually transmitted diseases, tuberculosis, tetanus, botulism, anthrax and human T-lymphotropic virus may disproportionately affect drug users.
Selv i¤land som har lav forekomst av HIV blant sprøytebrukere, vil andre infeksjonssykdommer, som hepatitt A, B, C¤og D, seksuelt overførte sykdommer, tuberkulose, stivkrampe, botulisme, miltbrann og human T-lymfotropt virus, kunne forekomme uforholdsmessig ofte hos narkotikabrukere.
The EMCDDA is systematically monitoring HIV and hepatitis B and C infection among injecting drug users¢(123).
EONN overvåker systematisk HIV og hepatitt B¤og C¤hos sprøytebrukere¤(123).
By the end of 2008, the rate of reported new HIV diagnoses among injecting drug users has remained
Ved utgangen av 2008 er antallet nye HIV-diagnoser rapportert blant sprøytebrukere i¤de fleste landene i¤Den
Overall, marked increases in newly diagnosed HIV infection among injecting drug users have not been observed between 2003 and 2008, and reported rates remain low.
Generelt sett er det ikke observert noen markante økninger i¤nye HIV-tilfeller blant sprøytebrukere i¤perioden 2003–2008, og rapporterte tall er fortsatt lave.
However, in Bulgaria, the rate for injectors accelerated from 0.0 new cases per million population in 2003 to 6.8 per million in 2008, whereas in Sweden
Bulgaria fikk imidlertid en økning i¤antall tilfeller blant sprøytebrukere fra 0,0 nye tilfeller pr. million innbyggere i¤2003 til 6,8 pr. million i¤2008, mens Sverige hadde en
(123) For details on methods and definitions, see the 2010 statistical bulletin.(124) Reporting procedures for HIV infection have changed in recent years, and data are now available by year of diagnosis rather than by year of report
(123) Nærmere opplysninger om metoder og definisjoner er gitt i¤Statistiske opplysninger 2010.(124) Rapporteringsprosedyrene for HIV-smitte er endret i¤de senere år, og dataene registreres nå etter diagnoseår, ikke etter rapporteringsår (ECDC og
This results in lower figures in some countries that are likely to reflect more accurately true incidence (e.g. Portugal).
For en del land vil dette gi lavere tall som vil kunne gi et riktigere bilde av sann insidens (f.eks. Portugal).
In some cases, however, reporting delays may also have resulted in an underestimation of incidence.
I¤noen tilfeller vil imidlertid forsinkelser i¤rapporteringen også ha medført at insidensen er underestimert.
See Table INF-104 in the 2010 statistical bulletin. )
Se tabell INF-104 i¤Statistiske opplysninger 2010. )
National data are not available for Denmark, Spain, Italy and Austria.
Nasjonale data er ikke tilgjengelig for Danmark, Spania, Italia og Østerrike.