natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This projected continuing increase in waste volumes is primarily due to an assumed sustained growth in private final consumption (i.e. an average growth in the EU‑15 and EU‑12 respectively of 2 % and 4 % per year by 2020 (EC, 2006)) and a continuation of current trends in consumption patterns.
Den forventede økningen i avfallsvolumene skyldes hovedsakelig forventet fortsatt vekst i det private sluttforbruket (dvs. en gjennomsnittlig økning i EU‑15 og EU‑12 på henholdsvis 2 % og 4 % årlig innen 2020 (Europakommisjonen, 2006)) og en fortsettelse av dagens forbruksmønstre.
However, as shown in Figure 1, there are significant differences
I 2004 ble 47 % av det totale
If we were simply to spread all EU municipal waste generated in 2020 (i.e. about 340 million tonnes) on the ground, it would cover an area the size between EU‑15 (
Om vi hadde tatt alt det kommunale avfallet som blir produsert i EU i 2020 (dvs. om lag 340 millioner tonn) og
( the United Kingdom.
Storbritannia.
Generation and management of municipal waste in Europe (per capita)
Produksjon og håndtering av kommunalt avfall i Europa (pr. innbygger)
national and European levels to achieve, among other things, the objectives set in the Sixth Environment Action Programme.
noe som gjenspeiler innsatsen nasjonalt og på europeisk plan for blant annet å oppnå målene i Det 6. handlingsprogrammet for miljø.
An EEA publication (2007) illustrates patterns in Member States approaches to waste management, particularly in the context of the Landfill Directive.
En EEA‑utgivelse (EEA, 2007) illustrerer mønstrene i medlemsstatenes tilnærming til avfallshåndtering, særlig i forhold til deponidirektivet.
This is expected to decrease further to around 35 % by 2020.
Denne andelen forventes å synke til om lag 35 % innen 2020.
Recycling and other material‑recovery operations are expected to increase from the current level of 36 % to around 42 % by 2020.
Resirkulering og andre former for materialgjenvinning forventes å øke fra dagens nivå på 36 % til rundt 42 % i 2020.
Finally incineration was used for 17 % of municipal waste in 2004 and is likely to increase to about 25 % by 2020.
Forbrenning ble brukt for 17 % av det kommunale avfallet i 2004, og andelen forventes å øke til 25 % innen 2020.
Falling net greenhouse gas emissions from municipal waste management cattle) and landfill operations.
Reduserte utslipp av klimagasser fra kommunal avfallshåndtering fyllplasser.
The EU Landfill Directive can therefore help in achieving EU targets on greenhouse gas emissions reductions, for example through methane recovery and diversion of biodegradable municipal waste from landfill.
EUs deponidirektiv kan derfor bidra til at målet om reduserte klimagassutslipp oppfylles, f.eks. gjennom metangjenvinning og en reduksjon av mengdene nedbrytbart kommunalt avfall som deponeres på fyllplasser.
Another interface between waste management and climate change policies is the consumption of energy (giving rise to greenhouse gas emissions) in the collection, treatment and manufacturing use of waste.
En annen kopling mellom avfallshåndtering og klimaendringspolitikk er energiforbruket (som forårsaker klimagassutslipp) forbundet med innsamlingen, behandlingen og produksjonen av avfall.
In 2005, greenhouse gas emissions from waste management represented about 2 % of the total emissions in the European Union.
I 2005 utgjorde utslippene av klimagasser fra avfallshåndtering om lag 2 % av de totale utslippene i Den europeiske union.
Net emissions of greenhouse gases from the management of municipal waste are projected to decline from a peak of around 55 million tonnes
Nettoutslippene av klimagasser fra håndtering av kommunalt avfall forventes å synke fra et toppnivå på om lag 55 millioner tonn CO
Emissions of methane, one of the six greenhouse gases controlled by the Kyoto Protocol, are especially linked to agriculture (particularly
Utslipp av metan, en av de seks klimagassene som omfattes av Kyoto‑protokollen, knyttes særlig til landbruk (og da særlig til storfe) og deponering på
These past and expected trends are in part the result of dedicated policies which aim to increase the recycling and recovery of packaging waste (e.g. 1994 Packaging Directive) and to divert biodegradable municipal waste away from landfill (e.g. 1999 Landfill Directive).
Disse trendene skyldes delvis en politikk som har som mål å øke resirkulering og gjenvinning av emballasjeavfall (f.eks. emballasjedirektivet av 1994) og redusere mengden biologisk nedbrytbart kommunalt avfall som går til deponering (f.eks. deponidirektivet av 1999).
Overall, a further reduction of the quantity of municipal waste going to landfill is projected, which reflects the efforts made at
Det forventes generelt en videre reduksjon av mengden kommunalt avfall som deponeres på fyllplasser,
01 improved management capacity does not keep up with the increasing waste quantities, net greenhouse gas emissions can be higher due to inefficient management.
01 imidlertid ikke holder tritt med økningene i avfallsmengden, kan klimagassutslippene øke som resultat av ineffektiv håndtering.
Further benefits from limiting or avoiding growth in waste volumes
Flere fordeler ved å begrense eller unngå vekst i avfallsvolumene
This is due to two separate developments. On the one hand, waste quantities that enter management facilities are projected to continue to grow as waste generation per capita increases and waste collection is further improved.
Dette skyldes to forhold: På den ene siden forventes avfallsmengdene som kommer til renovasjonsanleggene å øke i takt med at hver innbygger produserer mer avfall og avfallsinnsamlingen blir ytterligere forbedret.
This pushes direct emissions of greenhouse gases from the waste management sector up.
Dette gjør at de direkte utslippene av klimagasser fra avfallshåndtering stiger.
Landfilling represents 60 % of the total in 2020, and recycling and incineration about 20 % each.
Deponering står for 60 % av totalen i 2020 og resirkulering og forbrenning for om lag 20 % hver.
Overall, therefore, the projections show that better management of municipal waste will reduce greenhouse gas emissions in Europe, decoupling environmental pressures from economic growth as called for in the Sixth Environment Action Programme.
Derfor viser prognosene at bedre håndtering av kommunalt avfall vil redusere utslippene av klimagasser i Europa og bidra til å frikople miljøbelastningen fra den økonomiske veksten, som jo er et av målene i Det 6. handlingsprogrammet for miljø.
Furthermore, with an expected further development of recycling and waste being increasingly used as a resource, the projections point towards achieving the long‑term goal of becoming a recycling society as stated in the Thematic Strategy on Prevention and Recycling.
I tillegg bidrar den forventede videreutviklingen av resirkulering og det at avfall i økende grad brukes som ressurs, til at prognosene peker i retning av å oppfylle det langsiktige målet om et resirkuleringssamfunn, som det heter i den tematiske strategien for forebygging og resirkulering.
While the projections show that net emissions of greenhouse gases will fall despite increasing volumes of waste, action to limit or avoid the projected growth in waste volumes will further reduce net greenhouse gas emissions from the waste management sector.
Selv om prognosene viser at nettoutslippene av klimagasser vil falle selv om avfallsvolumene øker, kommer tiltak for å begrense eller unngå den forventede veksten i avfallsvolumene til å redusere utslippene av klimagasser fra avfallshåndteringssektoren ytterligere.
The collection and transport of waste, closely linked to waste volumes, is estimated to account for less than 5 % of the direct greenhouse gas
Innsamling og transport av avfall, som er nært knyttet til avfallsvolumer, anslås å utgjøre under 5 % av de direkte klimagassutslippene fra avfallssektoren, hovedsakelig på grunn av de
The projections used in this study assume that waste management capacity grows to match demand.
Prognosene i denne studien forutsetter at avfallshåndteringskapasiteten øker i takt med behovet.
However, if investment in new and
Dersom investeringer i nye, forbedrede håndteringsanlegg
On the other hand, recycling and incineration will be increasingly used.
På den andre siden kommer resirkulering og forbrenning til å bli mer utbredt.
This represents savings (or avoided greenhouse gas emissions) that offset direct emissions.
Dette utgjør besparelser i form av unngåtte utslipp av klimagasser, som veier opp for direkte utslipp.
Recycling contributes 75 % of total avoided emissions by 2020 and incineration almost 25 %.
Resirkulering bidrar med 75 % av totalt unngåtte utslipp innen 2020 og forbrenning med nesten 25 %.
Trends and projections of greenhouse gas emissions from management of municipal waste in the European Union
Trender og prognoser for klimagassutslipp fra kommunal avfallshåndtering i Den europeiske union
Avoided emissions
Unngåtte utslipp
Direct emissions
Direkte utslipp
Net emissions
Nettoutslipp
‑E N otherwise increase significantly as volumes grow.
samle inn og behandle avfall er særlig store, og å produsere avfall er pr. definisjon et tap av ressurser.
Limiting waste volumes will also deliver other benefits such as reduced costs of waste management, and reduced air pollution (with particles and oxides of nitrogen) and noise related to the collection and transport of waste. The costs of waste management can
Oppsummert kan Europa ikke si seg fornøyd når det gjelder den stadige avfallsveksten — noe som gjenspeiler dagens ikke‑bærekraftige forbruk og produksjonsmønstre — da dette på lang sikt kan oppheve effekten av forbedringene som finner sted i avfallshåndteringssektoren.
EEA (2008), Supporting documents to EEA Briefing 2008/01, Better management of municipal waste will reduce greenhouse gas emissions, European Environment Agency, Copenhagen. http://reports. eea.europa.eu/index_ table?themeid=climate.
EEA (2008), Underlags‑dokumentasjon til EEA Briefing 2008/01 Bedre håndtering av kommunalt avfall vil redusere utslippene av klimagasser, Det europeiske miljøbyrå, København. http://reports.eea.europa.eu/ index_table?themeid=climate.
Cover design: © ZOB 2008Cover illustration: © ZOB 2008Illustrations: © ZOB 2008Layout: EEA
Omslagsdesign: © ZOB 2008 Omslagsillustrasjon: © ZOB 2008 Illustrasjoner: © ZOB 2008 Layout: Det europeiske miljøbyrå
All rights reserved No part of this publication may be reproduced in any form or by any means electronic or mechanical, including photocopying, recording or by any information storage retrieval system, without the permission in writing from the copyright holder.
Med enerett Ingen del av denne publikasjonen skal gjengis i noen form eller på noen måte, verken elektronisk eller mekanisk, ved hjelp av fotokopiering, opptak eller systemer for lagring og gjenfinning av informasjon uten skriftlig tillatelse fra rettighetshaver.
For translation or reproduction rights please contact EEA (address information below).
For rettigheter til oversettelse eller reproduksjon, kontakt Det europeiske miljøbyrå (kontaktinformasjon under).
Paper— Woodfree matt fine paper, TCF— The Nordic Swan label
Trefritt matt tynt papir, TCF Det nordiske svanemerket
Climate change mitigation — Not just hot air .............................................................................6
Reduksjon av klimaendringene – Ikke bare ”hot air” ...................................................................6
Climate change adaptation — If the well runs dry ....................................................................10
Tilpasning til klimaendringene – Om brønnen går tom ..............................................................10
Agriculture and environment — Taking CAP in hand ..................................................................22
Landbruk og miljø – Et fastere grep om CAP............................................................................22 ............................................................................22
Marine — Fish out of water ...................................................................................................26
Havet – Som fisk på land ......................................................................................................26
Energy — If bioenergy goes boom .........................................................................................30
Energi – Hvis bioenergi tar av ...............................................................................................30
What is Signals a story-based approach to help us better communicate with this diverse group of people.The eight stories addressed are not exhaustive but have been selected on the basis of their relevance to the current environmental policy debate in Europe.
Signaler, som vil bli utgitt på alle de 26 språkene i EEA, benytter en tilnærming basert på historier, noe som skal bidra til at vi bedre kan kommunisere med denne sammensatte gruppen mennesker. De åtte historiene vi tar for oss, er ikke uttømmende men er valgt ut fra deres relevans for dagens miljødebatt i Europa.
They address priority issues of climate change, nature and biodiversity, the use of natural resources and health.
De tar for seg prioriterte saker som klimaendringer, natur og biologisk mangfold, bruken av naturressurser og helse. Historiene fortelles på forskjelliger måter.
While each story has specific points to make, as a collection, they also illustrate the many inter-relations between seemingly unconnected issues.
Samtidig som hver enkelt historie har et bestemt poeng, illustrerer historiene samlet de mange innbyrdes forbindelsene mellom tilsynelatende ikke-relaterte spørsmål.
We would appreciate your feedback on Signals.
Vi setter stor pris på tilbakemeldinger om Signaler.
Please submit your comments through the EEA public enquiry form: http://www.eea.europa.eu/enquiries.
Kommentarer kan sendes inn via EEAs skjema for henvendelser fra publikum på: http:// www.eea.europa.eu/enquiries.
Remember to write 'Signals' in the subject field.
Husk å skrive “Signaler” i emnefeltet.
Signals is published by the European Environment Agency (EEA) at the start of each year and provides snapshot stories on issues of interest both to the environmental policy debate and the wider public for the upcoming year.We monitor the environment across our 32 member countries in partnership with our network.
Signaler er en publikasjon som utgis av Det europeiske miljøbyrå (EEA) i begynnelsen av hvert år, og som gir en kort oversikt over problemstillinger som har betydning både for den miljøpolitiske debatten og for befolkningen generelt i det kommende året. I samarbeid med vårt nettverk overvåker vi miljøet i alle de 32 medlemslandene.
From researchers up to their knees in water to satellite imaging from space, we work with a huge amount of environmental data.
Vi behandler enorme mengder miljødata som stammer fra alt fra forskere som står i vann til knærne, til satellittbilder fra verdensrommet.
Finding, reading and understanding the range of ‘signals’ regarding the health and diversity of our environment is at the heart of what we do.
Å finne, fortolke og forstå en lang rekke “signaler” i forbindelse med miljøets helse og mangfold er kjernen i alt vi foretar oss.
Signals respects the complexity of the underlying science and shows awareness of the uncertainties inherent in all of the issues we address.Our target audience is broad, ranging from students to scientists, policy-makers to farmers and small business people.
Signaler respekterer at den underliggende forskningen er kompleks, og tar hensyn til den iboende usikkerheten som hefter ved alle områdene vi ser nærmere på.
Signals, which will be published in all 26 EEA languages, takes
Målgruppen vår er bred og spenner fra studenter til forskere, fra beslutningstakere til bønder og småbedrifter.
The lack of accounting for what matters in this relationship lies at the heart of the degradation we see all around us in our natural world.
Det at det ikke tas hensyn til hva som er viktig i dette forholdet, er hovedårsaken til nedbrytingen vi ser over alt omkring oss i naturen.
In 2006 Lord Nicolas Stern put a price on the impacts of climate change.
I 2006 satte Lord Nicolas Stern en prislapp på konsekvensene av klimaendringene.
He estimated that the cost of climate change impacts could be massively reduced if emissions of greenhouse gases were cut immediately.
Han anslo at kostnaden av konsekvensene av klimaendringene kan reduseres drastisk om klimagassutslippene umiddelbart ble redusert. Det vil være billigere og mer effektivt om vi handler nå og ikke senere.
The Stern analysis has spawned initiatives in other policy areas, most notably biodiversity and ecosystem services.
Stern-analysen har gitt opphav til flere initiativer på andre politikkområder, da særlig innen biologisk mangfold og økosystemtjenester.
Initiatives like Stern have helped people to understand what is at stake if we continue our current consumption patterns.
Initiativer som Stern-analysen har bidratt til at folk forstår hva som står på spill om vi fortsetter dagens forbruksmønstre.
Above all, we need to regain a sense of humility about the natural world because, as indigenous peoples have long understood, we must ultimately answer to nature.
Først og fremst må vi gjenoppvekke følelsen av ydmykhet overfor naturen, for til syvende og sist må vi stå til ansvar overfor naturen, noe urfolkene alltid har visst.
Nature has rules and limits of its own.
Naturen har sine egne regler og begrensninger.
Our natural world is the bedrock — not the backdrop — of our society.With Signals, we intend to contribute to this appreciation of the natural environment.
Naturen er grunnfjellet, ikke bakteppet, for samfunnet vårt. Med Signaler ønsker vi å bidra til denne forståelsen av naturen.
We hope to influence thinking and attitudes and effect the decisions that all of us make every day.
Vi håper å kunne påvirke tankegang og holdninger og ha innflytelse på beslutninger som vi alle treffer hver eneste dag.
This will be an historic year for the environment culminating in a major UN meeting on climate change in Copenhagen next December.
2009 vil bli et historisk år for miljøet, som vil bli avsluttet med FNs store klimakonferanse i København i desember.
The meeting, possibly the most important environmental gathering to date, must come up with a successor to the Kyoto Protocol.
På dette møtet, som kan bli den viktigste klimakonferansen til dags dato, skal verden komme til enighet om en oppfølger til Kyoto-protokollen.
Greenhouse gas emissions are just one symptom of a much deeper issue: our inability to live sustainably.
Utslippene av klimagasser er bare ett symptom på en langt mer dyptgående problemstilling: vår manglende evne til å leve bærekraftig.
However, the scale of these environmental problems should not paralyse us into inaction.
Omfanget av disse miljøproblemene må imidlertid ikke føre til handlingslammelse.
It should raise our awareness and encourage us to develop new, more sustainable patterns of living, growing, producing and consuming.
I stedet bør de øke vår bevissthet og oppmuntre oss til å utvikle nye, mer bærekraftige mønstre for hvordan vi lever, vokser, produserer og forbruker.
Ultimately, we are talking about revaluing the fundamental elements of life.
Det er til syvende og sist snakk om å revurdere selve vårt livsgrunnlag.
At a time when money markets are looking for direction perhaps the environment can show the way.
Og i en tid da pengemarkedene søker en ny kurs, kan kanskje miljøet vise vei?
Our natural world often provides a stunning backdrop to our daily lives.
Naturen danner ofte et fantastisk bakteppe for vårt daglige liv.
It may be a local stream, pond or stretch of beach.
Det kan være en lokal bekk, dam eller en strand.
On a grander scale, we are struck by the beauty of the Alps or the Carpathian mountains, the ancient forests, the great rivers or the stunning coasts.
I et større perspektiv blir vi slått av Alpenes eller Karpatenes slående skjønnhet, urskogene, de store elvene eller vakre kyststrekninger.
Beyond Europe, images of the Arctic and Antarctic ice masses, the rainforests of the Amazonia and the safari plains of Africa are imprinted on our minds.
Vi har også bilder fra fjernere strøk, utenfor Europa, av ismassene i Arktis og Antarktis, regnskogen i Amazonas og de store savannene i Afrika, på netthinnen.
Much of our natural heritage is now under threat from unprecedented population growth and economic development.
Mye av naturarven vår er nå truet av en befolkningsvekst og økonomisk utvikling vi aldri tidligere har vært vitne til.
There were 3 billion people on earth when I was born.
Det var tre milliarder mennesker på Jorden da jeg ble født. I dag er vi 6,7 milliarder, og sannsynligvis vil Jorden ha en befolkning på 9 milliarder innen 2050.
The world’s economy, in terms of global gross domestic product (GDP), has grown at an unprecedented rate: in 1950 GDP was EUR 4 trillion.
Verdensøkonomien, regnet i bruttonasjonalprodukt (BNP), har vokst raskere enn noen sinne: i 1950 var BNP på 4 billioner euro. I 2007 var verdens BNP på over 42 billioner euro.
This ten fold increase has several key drivers, not least the movement of raw materials and goods — which come from our environment. In contrast to this economic growth, our environment has suffered.
Det er flere viktige årsaker til denne tidoblingen, ikke minst strømmen av råmaterialer og varer – som alle stammer fra naturen.Men mens økonomien har blomstret, har miljøet blitt skadelidende.
Glaciers are melting in Europe’s mountain ranges with more river flooding expected as a consequence and misery for millions of ordinary people.
Isbreene i Europas fjellkjeder smelter, og det forventes at dette vil føre til mer flom og katastrofe for flere millioner helt vanlige mennesker.
Arctic summer sea ice is receding and thinning faster than ever: in 2007 the extent of the sea ice was half that measured in the 1950s.
Sommerhavisen i Arktis trekker seg tilbake og blir tynnere raskere enn noen gang: I 2007 var havisen bare halvparten så stor som på 1950-tallet.
Around the world, more than a billion, mostly poor, people rely on fisheries for their food and livelihoods.
Over hele verden er det over en milliard mennesker, for det meste fattige, som er avhengige av fiske for mat og livsopphold.
However, half of all wild fisheries have been fully exploited.
Halvparten av verdens ville fiskebestander blir imidlertid beskattet fullt ut. De fleste av dagens kommersielle fiskerier vil trolig ha kollapset innen 2050 hvis dagens trender ikke snus.
Back on land, rainforests are being decimated for developments that take no account of the many valuable ecological services they provide.
På landjorden blir regnskogen rasert for å gi plass for utbygging som ikke tar hensyn til de mange verdifulle økologiske funksjonene regnskogen står for.
These trends may change our relationship with the natural world but not our reliance on it.
Disse trendene kan endre vårt forhold til naturen, men ikke det faktum at vi er avhengig av den.
The natural resources provided by the planet underpin our economic activity and the very cohesion of our societies.
De naturressursene planeten vår byr på, danner grunnlaget for vår økonomiske aktivitet og er det som binder samfunnene våre sammen.
However, the way we organise our economies does not give sufficient recognition to the dependent nature of this relationship — there are no societies without environments,
Men den måten vi organiserer økonomiene våre på, tar ikke tilstrekkelig hensyn til dette avhengighetsforholdet – det finnes ingen samfunn uten naturmiljøer, men det finnes naturmiljøer
This December the twinkling lights of Tivoli will most likely be outshone by COP 15 — the most important global climate change meeting ever — as thousands of diplomats, politicians, business people, environmentalists and climate experts from around the globe flock to the Danish capital.
I desember i år vil de glitrende lysene i Tivoli sannsynligvis komme i skyggen av COP 15 – det viktigste møtet om globale klimaendringer som noen gang har funnet sted – når flere tusen diplomater, politikere, næringslivsfolk, miljøaktivister og klimaeksperter fra hele verden strømmer til den danske hovedstaden.