natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EEA SIGNALS 2009 / CLIMATE CHANGE MITIGATION / 7 nations like China and India, which have rapidly developing economies, have no targets under the protocol.
EEA MILJØSIGNALER 2009 / REDUKSJON AV KLIMAENDRINGENE / 7 som Kina og India, med sine raskt voksende økonomier, ikke har noen mål iht. protokollen.
The challenge of climate change, and what we do about it, will define us, our era, and ultimately, our global legacy
Det europeiske miljøbyrå — en brikke i puslespillet
The meeting is a crucial step in a process dating back to 1992 and the UN’s 'Earth Summit' in Rio de Janeiro.
Møtet er et avgjørende skritt i en prosess som begynte i 1992, med FNs ”Verdenstoppmøte” i Rio de Janeiro.
It was here that the global effort to tackle climate change began in earnest. The summit resulted in the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) which forms the legal basis for global efforts to address climate change.
Det var her den globale innsatsen for å gripe fatt i klimaendringene virkelig begynte.Toppmøtet resulterte i FNs rammekonvensjon om klimaendringer (UNFCCC), som danner det juridiske grunnlaget for den globale innsatsen for å møte klimaendringene.
Meetings of the Convention, known as Conferences of the Parties (COPs), have taken place every year since 1994.
Hvert år siden 1994 har det vært avholdt såkalte Partskonferanser (COP).
from agriculture are estimated based on the area of cultivated soils, type of crop, use of fertiliser and the number of livestock (cattle, poultry, sheep, pigs, etc.) in the country.
fra landbruket beregnes på grunnlag av dyrket areal, type avling, bruk av gjødsel og antallet husdyr (storfe, fjærkre, småfe, griser osv.) i landet.
Just as athletes are regularly tested to make sure they stay within the rules, there is regular monitoring.
Akkurat som for idrettsfolk som regelmessig blir testet for å sikre at de holder seg til reglene, foretas det jevnlig overvåking.
The data are added together to form an overall picture of emissions across Europe and sent to the European Commission, from where it is passed on as the official submission of the European Community to the UNFCCC.Because data are first verified at a national level there is a one and half year delay.
Dataene legges sammen for å skape et generelt bilde av utslippene i hele Europa og sendes til Europakommisjonen, som så sender dem videre som Det europeiske fellesskaps offisielle bidrag til UNFCCC. Fordi dataene først verifiseres på nasjonalt nivå, er der en forsinkelse på ett og et halvt år.
The latest report released in June 2008 is based on data from 2006.
Den siste rapporten, utgitt i juni 2008, er basert på data fra 2006.
It shows that emissions from the EU-15 were 3 % below the 'base year'.
Den viser at utslippene fra EU-15-landene var 3 % lavere enn i “basisåret”.
Kyoto — a first step in cutting emissions
Kyoto — første skritt mot utslippskutt
The EEA climate change team plays a role in the European effort, coordinating an accountancy job of enormous proportions.
Rollen Miljøbyråets klimaendringsteam har fått i den europeiske innsatsen, er som koordinator for regnskapet, en jobb av enorme proporsjoner.
Data from around Europe on emissions of so-called greenhouse gases are collected, verified and then analysed in two key reports that feed into the Kyoto process.
Data fra hele Europa om såkalte klimagasser samles inn og verifiseres for så bli analysert i to nøkkelrapporter som deretter mates inn i Kyoto-prosessen.
This year, the numbers and the analysis they facilitate, have a particular significance in the context of the COP 15 meeting as they clearly show how the EU is doing with its own efforts to cut emissions of greenhouse gases.
I år har tallene og analysene en særlig betydning med tanke på COP 15-møtet ettersom de gir et klart bilde på hvordan EU ligger an i sin egen innsats for å kutte utslippene av klimagasser.
Countries that have not signed up or do not yet have targets will be especially interested in how well the EU is implementing the protocol.
De landene som ikke har undertegnet protokollen eller som ennå ikke har mål, vil være spesielt interessert i hvor godt EU har lyktes i gjennomføringen av protokollen.
The inventory report — counting gases
Klimagassrapporten — beregning av gasser
The concept of counting gases is quite abstract.
Konseptet med å beregne gasser er temmelig abstrakt.
As a result it is also difficult to figure out what a percentage cut or increase in emissions means.
Det er derfor vanskelig å finne ut hva en prosentvis økning eller reduksjon i utslippene betyr.
It may help to imagine the cuts as days of the year.
Det kan hjelpe å se for seg kuttene som dager i et år.
The EU-15 Kyoto target translates into 29 days worth of emissions.For each of the 5 years between 2008–2012, EU-15 emissions should be on average, 29 days less than 1990 levels.
Kyoto-målet for EU-15-landene vil da si 29 dager med utslipp. For hvert av de fem årene i perioden 2008–2012 bør EU-15 i gjennomsnitt ha 29 færre dager utslipp enn i 1990.
In this way, emission reductions must occur consistently over several years.The latest EEA data show that 10 days worth of emissions were cut between 1990 and 2006.
Utslippsreduksjonene må derfor skje hele veien over flere år. De nyeste dataene fra Miljøbyrået viser at utslippskuttene mellom 1990 og 2006 tilsvarte 10 dager. EU-15 må kutte 19 dager til for å oppfylle målet.
The Kyoto Protocol, signed in 1997 as an extension of the UNFCCC, is a first step in the long-term emissions reduction effort that is needed to prevent dangerous levels of climate change.
I denne sammenheng viser begrepet klimagasser til en gruppe gasser som bidrar kraftig til klimaendringene, herunder: karbondioksid, metan, lystgass (nitrogenoksid) og fluorholdige gasser.
For example, the 15 countries who were members of the EU (EU-15) in 1997 have a joint target to cut emissions by 8 % compared to the Kyoto 'base year' (1).
Ta for eksempel energisektoren.
They must achieve this target during the period 2008–2012 (2).Countries are expected to meet their Kyoto targets mainly by cutting emissions at home.
Den står for over 80 % av det samlede utslippet av klimagasser i EU.
However a range of other options are available to help them reach their target (see box: Get us to Kyoto on time).'Kyoto' has been quite controversial mainly because the United States did not ratify it and because developing
Statistikk over energiforbruk, etter type brennstoff, multipliseres med “utslippsfaktorer”, og energiutslippet beregnes for hvert land. Utslippene
Immediately after the hand-over of the 'inventory' report, the EEA's climate change team begins its second major reporting exercise of the year culminating in the 'Trends and projections' report.
Umiddelbart etter at klimagassrapporten er overlevert, begynner Miljøbyråets klimagassteam på årets andre store rapporteringsoppgave, som fører fram til rapporten “Trender og prognoser”.
The report is published in the winter just as the annual UN COP meeting is about to meet.
Rapporten utgis om vinteren, omtrent samtidig med at FNs årlige COP-møte finner sted.
The first EEA greenhouse gas report comes out each spring and is called the 'inventory' report.
Protokollens første forpliktelsesperiode løper ut i 2012, og “COP 15” forventes å munne ut i en ambisiøs oppfølger.
Greenhouse gases in this context refer to a collection of the most serious climate changing gases including: carbon dioxide, methane, nitrous oxide as well as fluorinated gases.
Kyoto-protokollen er viktig fordi den setter bindende utslippsmål for alle industriland som har ratifisert den.
The inventory report shows national trends: whether emissions are going up or down.
De 15 landene som var medlemmer i EU i 1997 (EU-15), har et felles mål om å redusere utslippene med 8 % i forhold til basisåret i Kyoto-protokollen (1).
Within each country it shows where the reductions or increases in emissions are coming from.
Dette målet må oppfylles i løpet av perioden 2008–2012 (2).
Each EU Member State must present an estimate of its emissions to the European Commission and the EEA.
Det forventes at landene oppfyller sine Kyoto-mål hovedsakelig ved å kutte utslippene i sitt eget land.
Consider the energy sector, which is responsible for more than 80 % of the total greenhouse gases emissions in the EU.
Det finnes imidlertid en rekke andre muligheter som kan bidra til at de når målet (se boksen: I rute til Kyoto?).
Statistics on energy use, by type of fuel, are multiplied by 'emissions factors' and the energy emission is estimated by each country. Emissions
“Kyoto” har vært ganske kontroversiell, framfor alt fordi USA ikke ratifiserte avtalen og fordi utviklingsland
For carbon dioxide, methane and nitrous oxide (99 % of all emissions) 1990 is used as the 'base year' for all EU-15 Member States.
For karbondioksid, metan og lystgass (99 % av alle utslipp) er 1990 brukt som basisår for alle EU-15-landene.
For fluorinated gases, countries can choose another year instead.
For fluorholdige gasser kan landene velge et annet år.
Twelve EU-15 Member States have chosen 1995. The EU-15 has a joint Kyoto target.
Tolv av medlemsstatene i EU-15 har valgt 1995.EU-15 har et felles Kyoto-mål.
Within this, each EU-15 Member State has a differentiated reduction target: some should reduce emissions while others are allowed a limited increase.
Innenfor dette målet har de enkelte medlemsstatene i EU-15 ulike reduksjonsmål, slik at noen må redusere utslippene, mens andre kan tillate seg en begrenset økning.
New EU Member States have individual targets except Cyprus and Malta, which have no targets.
Nye medlemsstater i EU har individuelle mål, med unntak av Kypros og Malta, som ikke har noen mål.
8 / EEA SIGNALS 2009 / CLIMATE CHANGE MITIGATION or they will not impact in time to meet the target, the report says.At a national level France, Greece, Sweden and the United Kingdom had already reached their Kyoto target in 2006.
Rapporten påpeker imidlertid at landene raskt må gjennomføre de planlagte tiltakene, for ellers vil de ikke ha effekt tidsnok til at målet kan oppfylles. På nasjonalt plan hadde Frankrike, Hellas, Sverige og Storbritannia allerede oppfylt sine Kyoto-mål i 2006.
Austria, Belgium, Finland, Germany, Ireland, Luxembourg, the Netherlands and Portugal project that they will achieve their targets, but projections from Denmark, Italy and Spain indicate that they will not meet their emission reduction goals.
Prognoser fra Østerrike, Belgia, Finland, Tyskland, Irland, Luxembourg, Nederland og Portugal tilsier at de vil oppfylle målene, mens prognosene fra Danmark, Italia og Spania tyder på at de ikke vil klare å oppfylle målene for utslippsreduksjon.
This report contains a deeper analysis of the emission trends outlined in the first report and pin points where the emissions and emission's reductions came from.
Denne rapporten inneholder en mer dyptgående analyse av de utslippstrendene som tegnes i den første rapporten, og fastslår hvor utslippene og utslippsreduksjonene stammer fra.
Most importantly, the report looks ahead and evaluates projections of future greenhouse gas emissions as far as 2012 and beyond to 2020.
Viktigst er det at man i rapporten ser framover og evaluerer prognosene for framtidige klimagassutslipp til 2012 og videre til 2020.
This future perspective is invaluable in terms of seeing the extent of the problem ahead and developing policy to deal with it (3).The latest Trends and projections report confirms that the EU-15 cut its emissions by 3 % between the 'base year' and 2006.
Dette framtidsperspektivet er uvurderlig med tanke på å få et overblikk over omfanget av problemene som ligger foran oss, og utarbeide en politikk som kan håndtere dem (3).
Get us to Kyoto on time
I rute til Kyoto?
Emissions from the EU-15 were 3 % below 'base year' levels in 2006, according to the latest EEA data.
Ifølge de siste dataene fra Miljøbyrået lå utslippene i EU-15 3 % under nivåene i basisåret 2006.
Countries that have signed up to Kyoto must make substantial emissions reductions at home.
Flere land som har signert Kyotoavtalen, må redusere sine innenlandske utslipp betraktelig.
However, having satisfied this condition, they can also use Kyoto Mechanisms, such as the 'Clean Development Mechanism' (CDM) and 'Joint Implementation', two schemes that allow a country to offset a share of its own emissions by investing in reduction efforts elsewhere.
Når de har oppfylt dette vilkåret, kan de imidlertid benytte seg av Kyoto-mekanismer som “Grønn utviklingsmekanisme” og “Felles gjennomføring”, to ordninger som gjør det mulig for landene å veie opp for en del av egne utslipp ved å investere i utslippsreduserende tiltak andre steder.
The EU 'Emissions Trading Scheme' (EU ETS) is another tool, which helps
EUs kvotehandelssystem (EU ETS) er et annet verktøy industrivirksomheter
– 1 industries to cut their COst emissions in
– 1 kan bruke for å kutte CO
20 a cost-effective way.
20 en kostnadseffektiv måte. Det er satt
– 1 set for all industrial sites that emit a lot
– 1 begrensninger for alle industrianlegg som
10 of COst
10 slipper ut mye CO
Sites that cut emissions below
Anlegg som reduserer
– 1 their 'allocation' can sell the remainder
– 1 utslippene til under sin ”tillatte mengde”
0102030% (relative to base-year emissions)
0102030% (i forhold til utslippene i basisåret)
Following a proposal by the European Commission, the EU ETS could be expanded to include additional sectors, such as aviation, petrochemicals, ammonia and the aluminium sector, as well as new gases, so that approximately half of all EU emissions would be covered (5).
Etter forslag fra Europakommisjonen kan EUs kvoteordning utvides til andre sektorer, som luftfart, petrokjemi, ammoniakk og aluminium, og nye gasser, slik at om lag halvparten av EUs samlede utslipp vil bli dekket av ordningen (5).
Gap between 2010 projections (existing measures) and Kyoto target
Gap mellom prognosene for 2010 (eksisterende tiltak) og Kyoto-målene
Gap between 2010 projections (including additional measures, carbon sinks and Kyoto mechanisms) and Kyoto target
Gap mellom prognosene for 2010 (ytterligere tiltak, karbonsluk og Kyoto-mekanismer medregnet) og Kyoto-målene
During the Kyoto period (2008–2012) developed countries can also trade emission allowances between themselves in order to meet their national targets.
I løpet av Kyoto-perioden (2008–2012) kan industrilandene også handle med utslippskvoter seg imellom for å oppfylle sine nasjonale mål.
1 / Gaps between EU Kyoto and burden-sharing targets and projections for 2010 for the
1 / Gap mellom EU, Kyoto og byrdefordelingsmålene og prognosene for 2010 for EU-15. Kilde: Trends and projections report, EEA, 2007.
Looking ahead to 2020, the report gives a long range estimate of the emissions situation in Europe.
3) Rapporten gir et langsiktig estimat over utslippssituasjonen i Europa fram til år 2020.
This is particularly relevant in the context of the 'Climate and Energy package' being proposed by the European Commission, which is proposing targets for 2020.Compared to the Kyoto 'base year'.Currently emissions from international aviation and shipping are not covered under the Kyoto Protocol or by EU law.The full effect of the EU Emission Trading Scheme is not reflected in all Member States' projections.
Dette er særlig relevant i forhold til «Klima- og energipakken» som Europakommisjonen foreslår, som inneholder forslag til mål for 2020.4) I forhold til basisåret i Kyoto-protokollen.
EEA SIGNALS 2009 / CLIMATE CHANGE MITIGATION / 9
EEA MILJØSIGNALER 2009 / REDUKSJON AV KLIMAENDRINGENE / 9
The most recent data show that global emissions of COst increased four
De aller nyeste dataene viser at de globale utslippene av CO siden år
Less developed countries are now emitting more CO2 than developed countries.
Mindre industrialiserte land slipper nå ut mer
Natural sinks, such as the ocean, which soak up COst
2 karbonsluk, som havet, som absorberer
, have decreased in efficiency
, er blitt mindre effektive i løpet av
2 over the past 50 years, meaning that our efforts to reduce emissions from human activities will have to be even more effective if we are to keep atmospheric stable.
2 de siste 50 årene, noe som betyr at vår innsats for å redusere menneskeskapte utslipp må bli enda mer effektiv hvis vi skal holde nivåene av CO i atmosfæren
It is no longer a matter for one or two ministers around national cabinet tables.
Det er ikke lenger en sak som bare opptar en eller to statsråder i en regjering.
It's a matter for heads of government and should be treated as such,' she said.
Det er en sak for regjeringssjefer og bør behandles som sådan,” sa hun.
The buzz words, 'common but differentiated responsibility', first uttered at the Earth Summit in Rio, have popped up ever since in climate change circles.
Prinsippet om et ”felles, men differensiert ansvar”, som første gang ble uttalt på Verdenstoppmøtet i Rio, har siden stadig dukket opp i klimaendringssammenheng.
In simple language the phrase reflects the fact that developed nations have a greater responsibility for the greenhouse gases in our atmosphere.
Enkelt sagt innebærer det at industrilandene har et større ansvar for klimagassutslippene til atmosfæren.
These countries have been more industrialised, have created more emissions and should have legal targets to cut emissions before developing nations.
Disse landene har vært mer industrialisert, har skapt større utslipp og bør derfor ha en juridisk forpliktelse til å gjennomføre utslippskutt før utviklingslandene.
It has proved very difficult to turn the concept into action acceptable to both industrialised and developing countries.
Det har vist seg veldig vanskelig å finne måter å gjennomføre prinsippet i praksis på som kan godtas av både industrilandene og utviklingslandene.
Next December, a major task of the COP 15 will be to finally turn the rhetoric into a global emissions reduction effort.
Noe av det viktigste COP 15 skal gjøre i desember 2009, vil være å omsette ordene i en global utslippsreduserende innsats.
That means new targets for emissions reductions and most importantly the buy-in of America and major developing nations such as India and China.
Det vil si nye mål for utslippsreduksjon og ikke minst få med USA og store utviklingsland som India og Kina.
We already know the EU's position on future emissions reduction efforts: a 20 % cut in emissions by 2020, growing to a 30 % cut if other developed nations sign up at Copenhagen.
EUs innsats med hensyn til framtidig utslippsreduksjon er allerede kjent: 20 % kutt i utslippene innen 2020, som vil bli økt til 30 % hvis andre industriland melder seg på i København.
All EU-27 Member States will be included.
Dette vil gjelde alle EUs 27 medlemsstater.
The EU's 2020 target is almost equivalent to removing emissions from all transport across Europe.
For å oppfylle EUs mål for 2020 må det foretas kutt nesten tilsvarende den utslippsmengden transportsektoren i Europa genererer.
Imagine every truck, bus car, train boat and aeroplane disappearing — in terms of emissions.
Se for deg at alle utslipp fra alle lastebiler, busser, biler, tog, skip og fly blir borte.
It's ambitious, but it must be because the challenge is serious.
Målet er ambisiøst, men det må det være, for utfordringen er alvorlig.
10 / EEA SIGNALS 2009 / CLIMATE CHANGE ADAPTATION: WATER AND DROUGHT
10 / EEA MILJØSIGNALER 2009 / TILPASNING TIL KLIMAENDRINGENE: VANN OG TØRKE
Climate change adaptation and water
Vann og tilpasning til klimaendringene
'Our water is shut off once or twice a month, sometimes more,' says Barış Tekin from his apartment in Beşiktaş, an historic district of Istanbul, where he lives with his wife and daughter.
“Vannet blir stengt en eller to ganger i måneden, noen ganger oftere,” sier Barış Tekin fra sin leilighet i det historiske distriktet Beşiktaş i Istanbul, hvor han bor med sin kone og datter.
'We have about 50 litres of bottled water in the apartment for washing and cleaning, just in case.
“Vi har omtrent 50 liter flaskevann i leiligheten til klesvask og rengjøring, bare for sikkerhets skyld.
If the water is off for a really long time we go to my father's place or to my wife's parents,' says Barış, an economics professor at Marmara University.
Hvis vannet blir borte i lang tid, drar vi til min far eller min kones foreldre,” sier Barış, som er professor i økonomi ved Marmara-universitetet.
EEA SIGNALS 2009 / CLIMATE CHANGE ADAPTATION: WATER AND DROUGHT / 11
EEA MILJØSIGNALER 2009 / TILPASNING TIL KLIMAENDRINGENE: VANN OG TØRKE / 11
A drought in Western Turkey over the past two years means that water is regularly shut off by the city for periods of up to 36 hours.
Tørke i Vest-Tyrkia de siste to årene har ført til at vannet jevnlig stenges i inntil 36 timer om gangen.
Water shortages are not new — Barış remembers them from his childhood.
Vannmangel er ikke noe nytt — Barış husker det fra barndommen.
Although improvements in the infrastructure mean less water wasted, the current drought is particularly serious and 'water rationing' during the summer months is a fact of life for the city's 12 million residents.
Selv om utbedringer av infrastrukturen betyr at mindre vann går til spille, er denne tørkeperioden spesielt alvorlig, og vannrasjonering om sommeren er noe byens 12 millioner innbyggere må leve med.
Impacts of climate change government has been forced to apply emergency measures which include cutting water supply by 30 %.
kypriotiske myndighetene ble da tvunget til å iverksette nødtiltak, blant annet å redusere vannforsyningen med 30 %.
In Turkey, water levels fell consistently last summer, according to the state waterworks authority.
Ifølge tyrkiske myndigheter sank vannstanden i de statlige vannverkene gjennom hele sist sommer.
The reservoirs supplying drinking water to Istanbul had 28 % of their capacity.
Magasinene som forsyner Istanbul med drikkevann, hadde en fyllingsgrad på 28 %.
The reservoirs supplying Ankara, home to four million people, had only 1 % of its drinking water capacity.
Ankaras vannmagasiner, som skal forsyne fire millioner innbyggere med drikkevann, hadde en kapasitet på bare 1 %.
A report from the Water Office for Crete painted an alarming picture of groundwater resources on the island.
En rapport fra vannmyndigheten på Kreta tegnet et alarmerende bilde av grunnvanns-ressursene på øya.
Aquifers — underground reservoirs — have dropped by 15 metres since 2005 because of over pumping.
Grunnvannsspeilet, dvs. underjordiske reservoarer, hadde sunket med 15 meter siden 2005 på grunn av overpumping.
Seawater has actually begun to creep in, polluting the remaining supplies.
Dette har ført til at sjøvann har begynt å sive inn og forurense de gjenværende forsyningene.
At an estimated cost of EUR 22 million, six shiploads, each holding enough fresh water to fill ten Olympic swimming pools, were sourced.
Dagens tørke og vannkrise må løses på kort sikt for å sikre at folk har vann.
Luckily, May was wet, the reservoirs filled sufficiently and the plans were shelved.
Det må imidlertid også utarbeides en langsiktig tilpasningspolitikk.
However, discussions around diverting water from rivers such as the Ebro and even the Rhône in France continue (1).Cyprus is experiencing a catastrophic drought. Water demand has been increasing over the past 17 years and
Lokale og nasjonale myndigheter, som er desperate etter å øke vannforsyningene, investerer i prosjekter som vannlagringsreservoarer, vannoverføring og avsaltingsanlegg som skal gjøre sjøvann egnet som drikkevann.
3 years only 24, 39, and 19 million m have been available respectively.
De siste tre årene har bare henholdsvis 24, 39 og 19 millioner m3 vært tilgjengelig.
To ease the water crisis water was sailed in from Greece last summer.
I fjor sommer ble det skipet inn vann fra Hellas for å bøte på vannmangelen.
By September 2008, 29 ships had arrived from Greece.
Innen september 2008 hadde 29 skip ankommet fra Hellas.
Water shortages in Greece slowed the shipments.
Men så ble det vannmangel i Hellas, og dette gikk ut over forsyningene til Kypros. De
However, long-term adaptation policies must also be developed.
Klimagassene fører til at klimaet vårt endres.