natgillin/translations-raw huggingface dataset:
If there is good statistical overlap then good targeting of the policy instrument can be assumed.
Hvis det statistisk er god overlapping, kan man gå ut fra at målrettingen av det politiske virkemiddelet er god.
Source: Natura 2000 data, European Topic Centre on Nature Protection and Biodiversity.
aspektene blir kort analysert i det følgende:
and policy evaluation. These three aspects are briefly analysed in the following sections: environmental management), support for environmental investment, payments to farmers in Natura 2000 areas and environmental training.
De politiske rammene for EUs felles landbrukspolitikk miljøinvesteringer, utbetalinger til gårdbrukere i Natura 2000områder og miljøopplæring.
Overall, the CAP policy framework contains a promising range of measures.
I det store og hele omfatter CAPs politiske rammeverk en rekke lovende tiltak.
However, their final effect depends on the focus of budgetary resources and implementation at national level.
Men den endelige virkningen avhenger av hvor fokus i budsjettet blir lagt, samt av gjennomføringen på nasjonalt plan.
Statistical analysis indicates that there is a poor geographic match between the key indicators.
Gjennomføring av utvalgte miljøpolitiske virkemidler i landbruket
This implies the need for better targeting of the policy analysed (agri-environment schemes and organic farming) in regions of highest biodiversity concern in the EU-15.
De siste tiårene er det gjort betydelige framskritt i å integrere miljøhensyn (f.eks. vern av vann, jordsmonn og biologisk mangfold) i CAP.
Greater attention needs to be paid to this issue in future to ensure that farmland habitats in the Natura 2000 network are appropriately managed.
Aktuelle politiske virkemidler i CAPs markedspolitikk omfatter miljøvilkår for utbetaling av inntektsstøtte
The IRENA assessment report 'Integration of environment into EU agriculture policy', analyses the implementation of agrienvironment schemes from two perspectives: the geographic targeting of this policy instrument on areas of highest biodiversity concern
“motytelser”), motytelser”), brakklegging brakklegging brakklegging
The CAP policy framework Significant progress has been made in integrating environmental policy concerns (e.g. protecting water, soil or biodiversity) into the CAP over the last decades.
Dette tyder på at denne politikken ennå ikke er tilstrekkelig målrettet (miljøordninger for landbruket og økologisk landbruk) i de regionene i EU-15 hvor det råder størst bekymring for det biologiske mangfoldet.
Relevant policy instruments in the CAP market policy include environmental conditions for income support ('crosscompliance'), set-aside and the energy crop premium.
i EUs landbrukspolitikk” (Integration of environment into EU agriculture policy), analyserer gjennomføringen av miljøordninger i landbruket fra to synsvinkler: Det at dette politiske virkemiddelet siktes inn mot geografiske områder og tillegg for energivekster.
Most important environmental policy measures are found, however, in the rural development section of the CAP.
De viktigste miljøpolitiske tiltakene finnes imidlertid i den delen av CAP som gjelder distriktsutvikling.
They include agrienvironment schemes (where farmers are compensated for better
De omfatter blant annet miljøordninger for landbruket (hvor gårdbrukerne kompenseres for bedre miljøstyring), støtte til
The effectiveness of agrienvironment schemes (and of other policy measures) depends not only on appropriate geographic targeting but also on effective scheme design and implementation.
Hvor effektive miljøordningene for landbruket (og andre politiske tiltak) er, avhenger ikke bare av at de er hensiktsmessig geografisk
Assesing environmental integration in EU agriculture policy
Vurdering av miljøintegrasjonen i EUs landbrukspolitikk
06 such as nutrient pollution or soil erosion, is currently not feasible at EU-15 level.
06 gjennomføringen av politiske virkemidler har imidlertid ufullstendig datastøtte, særlig på regionalt nivå.
Implications for policy making resourced and effectively implemented.
målrettet, men også av at de blir effektivt utformet og gjennomført.
If that is the case, then the CAP can also contribute to achieving other Community environmental objectives, such as the protection of biodiversity via the Natura 2000 network.
Case-studier som Det europeiske miljøbyrået (EEA) har gjennomgått, viser positive eksempler.
studies show that the effect of existing agrienvironment schemes on biodiversity can be very uneven (Kleijn and Sutherland, 2003).
Andre studier viser imidlertid at eksisterende miljøordninger i landbruket kan ha svært varierende effekt på det biologiske mangfoldet (Kleijn og Sutherland, 2003).
Therefore, it is important to support the sharing of best practice between EU Member States in this regard.
Det er derfor viktig at medlemsstatene i EU støtter utveksling av de beste praksiser på området.
The EU common agricultural policy provides an important opportunity for improving environmental management in the agriculture sector as farming income depends to a considerable degree on CAP support.
landbruket i og med at en stor del av inntektene i landbruket faktisk er landbruksstøtte. Denne muligheten lar seg imidlertid bare realisere når relevante politiske tiltak er geografisk godt målrettet, har tilstrekkelige ressurser og gjennomføres effektivt.
However, this opportunity only becomes reality when relevant policy measures are geographically well-targeted, sufficiently
Hvis det er tilfellet, kan Den felles landbrukspolitikken også bidra til at andre av Fellesskapets miljømål kan oppfylles, som vern av det biologiske mangfoldet gjennom Natura 2000-nettverket.
A well-targeted and costeffective approach to environmental integration in the CAP is not automatically guaranteed.
Implikasjoner for utformingen av politikken
Any approach to using agricultural policy for environmental protection needs to be underpinned by comprehensive environmental monitoring and effective policy evaluation.
EUs felles landbrukspolitikk er et viktig redskap for å forbedre miljøstyringen i
Almost one third of IRENA indicators are underpinned by regional data that show the type and regional distribution of agri-environmental issues across the EU-15.
Oppsummering og resultater fra målanalysen for biodiversitet
Area underagri-environment schemes
Areal omfattet av miljøordninger for landbruket
Targeting analysis
Dette gir mulighet for en begrenset analyse av hvor sannsynlig det er at politikkintegrasjonen vil lykkes, som vist over.
This means that analysis of the likely effect of agri-environmental policy on other environmental issues,
Mange av IRENAs indikatorer som gjelder landbrukets belastninger på miljøet, miljøtilstanden eller
How to analyse policy integration?
Hvordan analysere politikkintegrasjon?
Firstly, environmentally relevant trends in agriculture are driven not just by the CAP policy framework, but also by market, socio-economic and technological factors.
For det første drives de trendene i landbruket som er relevante for miljøet ikke bare av Den felles landbrukspolitikken men også av markedet og av samfunnsøkonomiske og teknologiske faktorer.
Thus, agricultural or environmental policy cannot easily influence all the farm sector trends that impact on the environment.
Landbruks- og miljøpolitikken kan derfor ikke på noen enkel måte påvirke alle de trendene i landbruket som virker inn på miljøet.
Secondly, environmental integration at policy level is a complex process.
For det annet er miljøintegrasjon på politisk nivå en kompleks prosess.
It depends not only on the policy framework or the implementation of measures, but also on a suitable culture of cooperation between administrative bodies, appropriate policy evaluation procedures and other factors (EEA, 2005a).
Den avhenger ikke bare av de politiske rammene eller gjennomføringen av tiltakene, men også av et godt samarbeid mellom administrative organer, hensiktsmessige prosedyrer for evaluering av politikken og andre faktorer (EEA, 2005a).
Many of these issues could not be addressed in the IRENA integration analysis.
Mange av disse problemstillingene kan ikke behandles i IRENAs integrasjonsanalyse.
References farming practices in Natura 2000 areas.
Miljøordninger for landbruket kan f.eks. bidra til å opprettholde ekstensive dyrkingsmetoder i Natura 2000-områder.
Such practices are often essential for maintaining the ecological quality of farmland habitats in these areas.
Dette er en forutsetning for å få størst mulig miljøgevinst av de betydelige offentlige midlene som er tilgjengelige i CAP.
3) The effectiveness of agrienvironment schemes in particular depends on national level implementation and geographic targeting.
3) Effektiviteten ved miljøordningene er særlig avhengig av gjennomføringen på nasjonalt nivå og den geografiske målrettingen.
Analysis of budgetary spending in different regions of the EU-15 shows that the targeting of agrienvironment schemes on areas of high nature value farmland, in particular those in Natura 2000 sites, could be improved.
En analyse av budsjettbevilgningene i ulike regioner i EU-15 viser at målrettingen av miljøordningene for landbruket mot landbruksarealer av høy naturverdi, særlig slike som finnes i Natura 2000områder, kunne vært bedre.
1) EU agriculture policy provides an important opportunity to improve environmental management in the farming sector. As a public resource it should be used effectively to maximise environmental gain.
4) Foreliggende data og indikatorer er ikke tilstrekkelig til å kunne gjøre en fullverdig vurdering av miljøeffekten av Den felles landbrukspolitikken.
2) The design of the CAP now includes a broad range of agri-environmental policy instruments that can support the implementation of wider environmental policies, such as Natura 2000.
2) Den felles landbrukspolitikken
More than a quarter of the European Union's territory has now been directly given over to urban land use.
Mer enn en firededel av Den europeiske unions areal er nå bymessig utbygget.
By 2020, approximately 80 % of Europeans will be living in urban areas.
Innen 2020 vil om lag 80 % av Europas befolkning bo i byer.
In 7 countries the proportion will be 90 % or more.
I 7 land vil andelen være 90 % eller mer. Derfor er det også et akutt behov for arealer i og rundt byene.
On a daily basis, we all witness rapid, visible and conflicting changes in land use which are shaping landscapes and affecting the environment in and around cities as never before.
Vi kan alle hver dag se de raske, synlige og motstridende arealbruksendringene som mer enn noen gang former landskapet og påvirker miljøet i og rundt byene.
Cities are spreading, minimising the time and distances between them and in-and-out of them.
Byene sprer seg, og reisetiden og avstanden mellom dem minker.
This expansion is occurring in a scattered way across Europe, driven by changing lifestyles and consumption, and is commonly termed urban sprawl.
Fenomenet, som er kjent over hele Europa, drives av endringer i livsstil og forbruksmønstre og omtales gjerne som byspredning.
Available evidence demonstrates conclusively that urban sprawl has accompanied the growth of cities across Europe over the past 50 years.
Tilgjengelig informasjon viser at veksten i byene i Europa i løpet av de femti siste årene uten unntak har medført byspredning.
increasing urban populations.
land eller regioner som har vært gjenstand for EUs regionalpolitikk og mottatt store overføringer.
However, today, even where there is little or no population pressure, a variety of factors are still driving sprawl. These are rooted in the desire to realise new lifestyles in suburban environments, outside the inner city.
Nye utviklingsmønstre kan også påvises rundt mindre byer og i distriktene, langs transportkorridorene og langs deler av kysten, særlig i forbindelse med elvedaler.
Urban sprawl occurs when the rate of land use conversion and consumption for urban uses exceeds the rate of population growth for a given area over a specified period.
Byspredning oppstår når arealbruksendringen og arealforbruket for urbane formål skjer raskere enn befolkningsveksten i et gitt område over en bestemt periode.
Urban sprawl should rightly be regarded as one of the major common challenges facing urban Europe today.
Byspredningen betraktes med rette som en av de største utfordringene for Europas byer i dag.
economic activity (Belgium, the Netherlands, southern and western Germany, northern Italy, the Paris region) and/or rapid economic growth (Ireland, Portugal, eastern Germany, the Madrid region).
Europas byer har historisk vokst som følge av at bybefolkningen har vokst.
Sprawl is particularly evident where countries or regions have benefited from EU regional policies and funding.
I dag er det imidlertid slik at byene fortsetter å spre seg selv der befolkningspresset er lite eller ikke-eksisterende.
New development patterns can also be observed, around smaller towns or in the countryside, along transportation corridors, and along many parts of the coast usually connected to river valleys.
Altså er det andre faktorer som driver spredningen, f.eks. ønsket om å realisere et nytt liv i et forstadsmiljø, utenfor bykjernen.
The areas with the most visible impacts of urban sprawl are in countries or regions with high population density and
En annen viktig drivkraft er hvordan retningslinjene for planlegging gjennomføres lokalt og regionalt.
The growth of cities in Europe has historically been driven by
En by er pr. definisjon et sted hvor et stort antall mennesker bor på et lite areal.
The mixture of forces behind these trends include both micro and macro socio-economic trends.
Nylig viste en felleseuropeisk studie at byene fortsetter å utvide seg i raskt tempo — mer enn 5 % på et tiår (fig. 1), eller tre ganger Luxembourgs areal.
Cities, by their nature, are places where large numbers of people are concentrated in small areas.
er for det meste kvitt tradisjonelt miljørelaterte helseproblemer som skyldes dårlig drikkevann, dårlige sanitærforhold og dårlige boliger.
This has some evident advantages in terms of economic and social development.
Dagens trend med nye, mindre tettbygde områder fører imidlertid til økt forbruk.
In some respects, it can even be beneficial to the environment.
Plassen hver person i europeiske byer bruker, er mer enn doblet de siste 50 årene.
For example, land use and energy consumption tend to be lower in urban areas compared to areas with dispersed populations.
I løpet av de siste 20 årene har fordeler, både økonomisk og samfunnsmessig.
Urban waste and waste-water treatment enjoy economies of scale.
På noen måter kan det til og med være bra for miljøet.
Subsequently, traditional environmental health problems from unsafe drinking water, key force is the application of planning policies at both local and regional levels.
For eksempel er arealbruken og energiforbruket oftest lavere i byene enn i mer spredt befolkede områder.
Fuelled by EU cohesion and structural funds to support infrastructure developments, sprawl has been accelerated in response to improved transportation links and enhanced personal mobility.
Avløps- og avfallshåndteringen gir stordriftsfordeler. Byene i EU
Sprawl of urban and other artificial land development, 1990–2000
Byspredning og nedbygging av andre arealer, 1990–2000
Urban and infrastructure development
Utbygging av byer og infrastruktur
Green background index0 to 60 %
Grønn bakgrunnsindeks (%)
More than 50 000 people
> 50 000 innbyggere 0–60
Source: Corine land cover database, EEA.
Corine Land Cover database, EEA.
04 has increased by only 6 %.
04 de nedbygde arealene i Vest- og Øst-Europa økt med 20 %, mens befolkningen bare har økt med 6 %.
In particular, transportation (mobility) remains a crucial challenge for urban planning and management.
Transport (mobilitet) er en spesielt stor utfordring for byplanleggere og -forvaltere.
Transport infrastructure impacts on the landscape in many ways.
Transportinfrastrukturen påvirker landskapet på mange måter.
Soil sealing, which increases the effects of flooding, and the fragmentation of natural areas are just two.
Jordforsegling, som øker effekten av flom, og fragmentering av naturlige områder, er bare to av dem.
inadequate sanitation and poor housing have largely disappeared from cities within the EU.
I dag er retningslinjene for planlegging ofte en gjenspeiling av markedslogikken.
Nevertheless, the urban population still suffers from severe, localised environmental problems, such as noise exposure, high-impact air pollution episodes, waste management, restricted availability of fresh water and a lack of open space.
Retningslinjene burde heller gjenspeile en visjon for byutvikling hvor miljømessige og samfunnsmessige hensyn er integrert i den romlige planleggingen på alle trinn i den politiske prosessen, fra problemet identifiseres og retningslinjene utformes, til gjennomføring og etterevalueringer. Dette kan ha mange fordeler:
If nothing is done, road congestion is expected to increase significantly by 2010 and the costs attributable to congestion will increase to approximately 1 % of EU GDP.
Dersom ingenting gjøres, vil trafikkproblemene ha økt betraktelig innen 2010, og kostnadene som overbelastningen av veinettet vil medføre, vil komme til å øke til rundt 1 % av EU’s BNP.
However, there is more to transport infrastructure than simply adding kilometres of road and rail.
Transportinfrastruktur omfatter imidlertid mer enn et totalt antall vei- og banekilometre.
Such infrastructure should be part of a global approach that takes into account the real impact of investment directed at creating and sustaining local and urban economies.
Denne typen infrastruktur bør inngå i en global tilnærming som tar hensyn til de reelle konsekvensene av investeringer som gjøres for å skape og bevare lokale og urbane økonomier.
It should be part of a balanced and polycentric development that reduces damage to the environment.
Den bør inngå som et ledd i en balansert, polysentrisk utvikling som tar sikte på å redusere skadene på miljøet.
The amount of space consumed per person in the cities of Europe has more than doubled over the past 50 years.
• sikre sammenheng på alle trinn i den politiske prosessen (se fig. 2),
But the strategies and instruments to control sprawl strongly depend on today's realities of multiple and interacting levels of governance, from local to
Strategiene og virkemidlene som brukes for å styre byspredningen, kan imidlertid ikke sees isolert fra dagens virkelighet med alle dets gjensidig avhengige styringsnivåer, fra lokalplan til europeisk plan.
Mobility and accessibility are key factors in European territorial cohesion.
Mobilitet og tilgjengelighet er nøkkelfaktorer i den territoriale utjevningen i Europa.
They are also essential elements in improving quality of life for communities.
Mobilitet og tilgjengelighet er også viktige faktorer for økt livskvalitet i lokalsamfunnene.
The number of kilometres travelled in urban areas by road transport is predicted to rise by 40 % between 1995 and 2030.
Antallet kjørte kilometer i byområdene forventes å øke med 40 % fra 1995 til 2030.
Levels of car ownership in the EU-10 are still not at the same levels as the EU-15. This suggests further growth lies ahead.
Bileierskapet i EU-10 er fortsatt ikke på samme nivå som i EU-15, noe som tyder på at det er mer vekst i vente.
Main stages in the policy cycle, supported by data, information and knowledge
Hovedtrinn i den politiske prosessen, med støtte i data, informasjon og kunnskap
Policy measure effectiveness (and ex-post impact assessment)(6)
Måle effektiviteten av politiske tiltak (samt ex post-evaluering av effekt)(6)
Data Information Knowledge
Data Informasjon Kunnskap
Policy measure implementation(5)
Gjennomføre politiske tiltak (5)
Policy measure identification (and ex-ante impact assessment)(3)
Identifisere politiske tiltak (samt ex ante-evaluering av effekt) (3)
Policy measure development/adoption (4)
Utvikle/vedta politiske tiltak (4)
References making effective use of structural and cohesion funds at the EU level, in combination with environmental regulations, so as to avoid and mitigate sprawl;
• sikre effektiv utnyttelse av EUs strukturfond og utjevningsfond, kombinert med miljøforskrifter, for å unngå og motvirke byspredning, sammenstille og utveksle eksempler på god praksis for å skape kompakte byer,
• providing green areas in cities.
• etablere grøntområder i byene.
Better management of municipal waste will reduce greenhouse gas emissions
Bedre håndtering av kommunalt avfall vil redusere utslippene av klimagasser
•The amount of municipal waste is expected to grow by 25 % from 2005 to 2020.
•Mengden kommunalt avfall forventes å øke med 25 % fra 2005 til 2020.
•Increased recovery of waste, and diverting waste away from landfill play a key role in tackling the environmental impacts of increasing waste volumes.
•Økt gjenvinning av avfall og en reduksjon av avfallet som deponeres på fyllplasser, er viktig for å takle de miljømessige konsekvensene av økte avfallsvolumer.
•As recycling and incineration with energy recovery are increasingly used, net greenhouse gas emissions from municipal waste management are expected to drop considerably by 2020.
•Etter hvert som resirkulering og forbrenning med energigjenvinning blir vanligere, forventes netto klimagassutslipp fra kommunal avfallshåndtering å bli betydelig redusert innen 2020.
•Limiting or avoiding growth in waste volumes would further reduce greenhouse gas emissions from the waste sector and deliver other benefits to society and the environment.
•Å begrense eller unngå økte avfallsvolumer vil bidra til å redusere klimagassutslippene fra avfallssektoren og ha andre fordeler for samfunnet og miljøet.
Growing waste volumes of Luxembourg 30 cm thick or Malta 2.5 m thick!
Økende avfallsvolumer spredt det utover, ville det dekket hele Luxembourg med et 30 cm tykt lag eller hele Malta med 2,5 m!
These results indicate that efforts to prevent the generation of waste should be significantly reinforced, if the aim of the Sixth Environment Action Programme of a significant reduction in volumes of waste is to be achieved.
Disse resultatene tilsier at vi må øke innsatsen for å forebygge avfallsproduksjonen betydelig dersom vi skal nå målet i Det 6. handlingsprogrammet for miljø om en vesentlig reduksjon i avfallsvolumene.
EU‑12 (2) Member States.
Økt gjenvinning og redusert deponering av avfall mellom medlemsstatene i EU‑15 (1) og EU‑12 (2).
While an EU‑15 citizen generated 570 kg on average in 2004, the figure was only 335 kg for an EU‑12 citizen.
Mens en borger i EU‑15 produserte gjennomsnittlig 570 kg i 2004, var det tilsvarende tallet for EU‑12 bare 335 kg.
Nevertheless, as EU‑12 economies further develop and consumption patterns evolve, waste volumes are likely to increase over the next 15 years and approach current EU‑15 levels.
Etter hvert som økonomiene og forbruksmønstrene i EU‑12 utvikles videre, antas det at avfallsvolumene kommer til å øke de neste 15 årene og nærme seg dagens EU‑15‑nivå.
Looking forward, municipal waste volumes within the EU‑15 and EU‑12 are expected to grow by 22 % and 50 % by 2020, respectively.
Mengdene kommunalt avfall i EU‑15 og EU‑12 forventes å øke med henholdsvis 22 % og 50 % innen 2020.
Over the entire period, more than 80 % of the total municipal waste is generated in the EU‑15.
I perioden sett under ett kommer mer enn 80 % av det totale volumet kommunalt avfall til å bli produsert i EU‑15.
On average, each European citizen generated 460 kg municipal waste in 1995.
I gjennomsnitt produserte hver europeer 460 kg kommunalt avfall i 1995.
This amount rose to 520 kg per person in 2004, and a further increase to 680 kg per person is projected by 2020.
Denne mengden steg til 520 kg pr. person i 2004, og det forventes at økningen fortsetter til 680 kg pr. person i 2020.
In total, this corresponds to an increase of almost 50 % in 25 years.
Totalt vil dette utgjøre en økning på nærmere 50 % på 25 år.