natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Bornholm fishermen, just like their counterparts around Europe, are legally bound to tight restrictions under the Common Fisheries Policy that establishes how many fish of which kind can be caught where.
Bornholms fiskere er i likhet med sine kolleger i resten av Europa bundet av strenge restriksjoner under EUs felles fiskeripolitikk som fastslår hvor mye av hvilke typer fisk som kan fanges hvor.
The International Council for the Exploration of the Sea provides the scientific advice on the biologically safe levels.
Det internasjonale havforskningsråd gir vitenskapelige råd om trygge biologiske grenser.
Fisheries survey data, fish catch statistics and environmental monitoring of oceanographic conditions provide invaluable data in terms of assessing the health of the most fished commercial species.
Data fra fiskeriundersøkelser, fangststatistikk og miljøovervåking av oseanografiske forhold gir uvurderlige data når det gjelder å vurdere helsen til de mest fiskede kommersielle artene.
In particular, the number of fish of a certain age in an area is important.
Særlig er antallet fisk i en viss alder i et område viktig.
The more young fish that survive in a year, the more fish can be expected to be caught two to five years later when the fish are mature.
Jo flere unge fisk som overlever på et år, jo flere fisk kan forventes å fanges to til fem år senere når fisken er kjønnsmoden.
Particularly since the 1960s increased use of artificial fertilizers in agriculture as well as urbanization has led to a dramatic rise in nutrient inputs — pollution — into the Baltic Sea.
Den økte bruken av kunstgjødsel i landbruket siden 1960-årene har sammen med urbanisering ført til en drastisk økning i tilførselen av næringsstoffer – forurensning – i Østersjøen.
This has lead to increased phytoplankton growth and fish production (more phytoplankton means more food for fish).
Dette har i sin tur ført til økt oppblomstring av planteplankton og flere fisk (mer planteplankton betyr at fisken har mer mat).
However, it has also resulted in increased problems with anoxia in the deepest waters of the sea.
Det har imidlertid også ført til økte problemer med anoksi i de dypeste delene av havet.
Bornholm, an idyllic Danish island situated at the entrance of the Baltic Sea more or less between Sweden, Germany and Poland, is well known for its smoked herring.
Bornholm, den idylliske danske øya som ligger ved inngangen til Østersjøen, mer eller mindre mellom Sverige, Tyskland og Polen, er kjent for sin røkte sild.
For centuries the abundance of fish was the cornerstone of the local economy.
I flere århundrer var de rike fiskeriene selve hjørnesteinen i den lokale økonomien.
In the 1970s about half of the fisheries income came from cod.
I 1970-årene kom om lag halvparten av fiskeriinntektene fra torsk.
By the end of the 1980s cod fisheries had increased to 80 % of the total value.
På slutten av 1980-tallet sto torskefisket for hele 80 % av alle fiskeriinntektene.
Many fishermen imagined a bright future and invested in new vessels.
Mange fiskere så for seg en lys framtid og investerte i nye fartøy.
However, by 1990 the catch was on a steep decline.
Men i 1990 fikk fangsten et bratt fall.
It has never recovered.
Den har aldri tatt seg opp igjen.
This collapse put huge financial pressure on the local community.
Omfanget av og hurtigheten i nedgangen i torskebestanden i
These inflows led to higher oxygen concentrations in the cod spawning areas and hence to high egg survival and thus more juvenile fish.
en kombinasjon av hydrogensulfid og mangel på oksygen som tok livet av de norske hummerne i Kattegat den gangen i 1986.
Thirdly, there was an abundance of copepod larvae (pseudocalanus acuspes), the major food source for cod, and finally, there was a shortage of predators such as sprat and seals.
De anoksiske områdene av Østersjøen er nå så store at de har ført til en reduksjon i de potensielle gyteområdene i det sentraløstlige området.
Sprat prey on cod eggs and seals prey on cod.
Det reduserer suksessraten for torskens gyting.
Since the mid-1980s there have been fewer major inflows from the North Sea, leading to poor conditions for egg survival, and fewer juvenile fish.
Siden midten av 1980-årene har det vært færre store innstrømninger fra Nordsjøen, som har ført til dårlige levekår for egg og færre unge fisk.
The reduced salinity has also led to reduced abundance of copepods, a staple food for larvae.
Lavere saltinnhold har også ført til færre hoppekreps, den viktigste næringskilden for larver.
Although the limit for biologically safe levels for fishing was reduced in the following years, the politically agreed catch (TAC's) has normally exceeded this level (Figure 1).
Selv om den trygge biologiske grensen for fiskebestandene ble satt ned i de påfølgende årene, har de tillatte fangstmengdene (TAC) normalt oversteget dette nivået (figur 1). Illegalt fiske forsterker problemet.
Cod in the Baltic (1 000 tonnes cod)
Østersjøtorsk (1 000 tonn torsk)
1 / Scientifically recommended catch levels (based on ICES advice), agreed total allowable catch (TAC) and actual catch in the fishing areas around Bornholm, in the years 1989–2007.
1 / Vitenskapelig anbefalte fangsmengder (basert på råd fra ICES), største tillatte fangstmengde (TAC) og faktisk fangst i fiskeområdene rundt Bornholm, i tidsrommet 1989-2007.
In almost every year when the cod stock has been assessed, the TAC has been set higher than the recommended level.
Nesten hvert år torskebestanden har blitt vurdert, har TAC vært høyere enn de anbefalte nivåene.
The TAC exceeds the recommended level by more than 100 % in some of the most recent years.
TAC overstiger anbefalte nivåer med over 100 % i noen av de senere årene.
Interestingly, the actual catch is commonly higher that the TAC because estimated illegal fisheries are also included in the figures.
Interessant nok er den faktiske fangsten vanligvis høyere enn TAC fordi illegalt fiske også regnes med. Kilde: EEA, 2008.
The high survival rate of cod eggs and larvae from 1978–1983 is explained by four factors.
Den høye overlevelsesraten til torskeegg og larver fra 1978–1983 kan forklares av fire faktorer.
The primary explanation is that fishing pressure was reduced in the late 1970s.
For det andre førte klimaforholdene til at vann med høyt saltinnhold ble ført inn fra Nordsjøen.
Secondly, climatic conditions brought inflows of high salinity water from the North Sea.
Østersjøen var egentlig en ferskvannsinnsjø til havene steg for ca.
The Baltic was actually a freshwater lake until sea levels rose about 8 000 years ago, allowing the North Sea to flow into the lake.
8000 år siden, slik at Nordsjøen fløt inn i innsjøen. ”Inntrenging” av saltvann i Østersjøen er fortsatt viktig for å opprettholde salt- og oksygennivåene.
Saltwater 'intrusions' into the Baltic are still important in terms of maintaining salinity and oxygen levels.
Denne tilførselen førte til høyere oksygenkonsentrasjoner i torskens gyteområder og dermed høye overlevelsestall for egg og yngre fisk.
Projections for the future ocean climate of the Baltic are for continuing increases in rainfall and decreases in inflows from the North Sea.
Og så kom klimaendringene!
It has been estimated that an additional 30 % is landed illegally in this part of the Baltic Sea.
Prognosene for havklimaet i Østersjøen er fortsatt økt nedbør og redusert innstrømning fra Nordsjøen.
In the summer of 2007 the illegal landings by the Polish fishing fleet were so extensive that Polish fisheries were stopped by the European Commission in the second half of 2007.
Det betyr at bestandene av torsk og annen marin fisk trolig vil bli ytterligere redusert hvis ikke presset letter.
In response to the complex and severe environmental problems in the Baltic Sea, the countries in the region have agreed a 'Baltic Sea Action Plan' to develop national actions towards integrating agricultural, fisheries and regional policies.
I tillegg er Europakommisjonen i ferd med å utarbeide en regional strategi for Østersjøen som vil føre til en handlingsplan som definerer nøkkelaktører, finansielle virkemidler som skal tas i bruk, samt en arbeidsplan.
This plan, adopted in
Å få medlemsstatene til å vedta denne
Climate change is affecting both the temperature and the salt balance of the Baltic.
Klimaendringene påvirker både temperaturen og saltbalansen i Østersjøen.
Temperature rise in the deep water will increase the metabolic demand for oxygen and reduce solubility of oxygen in the water.
Temperaturøkninger i de dypeste delene av havet vil øke det metabolske behovet for oksygen og redusere mengden oksygen oppløst i vannet.
In turn, this
Dette vil i sin tur bidra til større geografisk spredning av anoksi.
Both factors are driven by climate.
Begge disse faktorene er drevet av klimaet.
Quite a small reduction in the salinity is already tipping the balance and changing the composition of the Baltic habitat.
En relativt liten reduksjon i saltinnholdet forstyrrer allerede balansen og endrer sammensetningen av habitatet i Østersjøen. Av de
Extent of hypoxic and anoxic bottom water,Autumn 2007
Omfang av hypoksi og anoksi i bunnvannet, høsten 2007
Gulf of Finland
Finskebukta
Sampling stations
Prøvetakingsstasjoner
SWEDEN a e
SVERIGE n e ø j s
2 /Estimates of the extent of hypoxia (oxygen content less than 2 ml/l) and anoxia (oxygen content nil; often with presence of hydrogen sulphide-which reacts with oxygen to produce sulphate.
2 /Anslag over omfanget av hypoksi (oksygeninnhold under 2 ml/l) og anoksi (oksygeninnhold omtrent lik null, ofte med tilstedeværelse av hydrogensulfid, som reagerer med oksygen og danner sulfat.
When this reaction occurs, oxygen concentrations are considered negative) in Autumn 2007.
Når denne reaksjonen inntreffer, vurderes konsentrasjonen av oksygen som negativ) høsten 2007.
Over time, there has been a steady increase in the area affected by hydrogen sulphide in the East and West Gotland Basins, and the outer Gulf of Finland.
Over tid har det vært en stadig økning i området som påvirkes av hydrogensulfid i det østlige og vestlige Gotlandshavet og ytre del av Finskebukta.
Water from the Gulf of Finland does not enter into the Gulf of Bothnia.
Vann fra Finskebukta kommer ikke inn i Bottenviken.
As a result, despite its depth, it remains well oxygenated, even during autumn.
Resultatet er at området, på tross av dybden, tilføres mye oksygen, selv på høsten. Kilde: http:// www.helcom.fi/environment2/ifs/ifs2007/en_GB/HydrographyOxygenDeep/.
This strategy's adoption by Member States will constitute one of the priorities of the Swedish EU Presidency, in the second half of 2009.
strategien vil være en av prioriteringene når Sverige overtar formannskapet i EU i siste halvår 2009.
Sweden has identified the Baltic Sea environment as one of its top priorities.
Sverige har identifisert Østersjøen som et av sine viktigste prioriteringsområder.
The Common Fisheries Policy (CFP)was designed to regulate fishing activities from an environmental, economic and social point of view.
Den felles fiskeripolitikken (CFP) ble utarbeidet for å regulere fiskeaktiviteter fra et miljømessig, økonomisk og samfunnsmessig perspektiv.
However, many of the most commercially valuable fish species in Europe have been heavily over fished and their populations are now below safe biological numbers.
Mange av de kommersielt mest verdifulle fiskeartene i Europa har imidlertid vært gjenstand for overfiske, så bestandene er nå under trygge biologiske grenser.
If bioenergy goes boom
Hvis bioenergi tar av
Bioenergy is not new.
Bioenergi er ikke noe nytt.
For millennia, people have been burning wood.
I årtusener har mennesker brukt ved til brensel.
The industrial revolution in the mid-1800s brought so called 'fossil fuels', mainly coal and oil, to the fore.
Den industrielle revolusjon på midten av 1800-tallet gjorde såkalt “fossilt brensel”, hovedsakelig kull og gass, tilgjengelig.
However, fossil fuels are becoming more difficult to find and extract, more expensive, and subject to intense political debate.
Fossilt brensel er imidlertid blitt vanskeligere å finne og utvinne, dyrere og gjenstand for en intens politisk debatt.
EEA SIGNALS 2009 / ENERGY: BIOENERGY AND LAND-USE CHANGE / 31
EEA MILJØSIGNALER 2009 / ENERGI: BIOENERGI OG AREALBRUKSENDRINGER / 31
This can be from crops, trees, algae, agricultural, forest residues or waste streams.
Biomasse: viser til levende og nylig dødt biologisk materiale som kan komme fra planter, trær, alger, avfall fra landbruk og skogbruk eller avfallsstrømmer.
Bioenergy: all types of energy derived from biomass, including biofuels.
Bioenergi: alle typer energi fra biomasse, herunder biodrivstoff.
Biofuel: liquid transport fuels made from
Biodrivstoff: flytende drivstoff til
Bioenergy is on the verge of becoming big business.
i Europa, og det forventes en kraftig økning i produksjonen i de kommende tiårene.
It is already the dominant renewable energy source (1) in Europe and its production is likely to increase greatly in the coming decades.
Biodrivstoff har blitt omtalt som en god måte å gjøre transport grønnere på og unngå dyr oljeimport.
Biofuels have been hailed as a good way of greening transport and avoiding expensive oil imports.The subject of biofuels made world headlines for negative reasons in 2008, mainly in association with rising food prices.
Biodrivstoff havnet for alvor i avisoverskriftene av negative årsaker i 2008, særlig i forbindelse med stigende matvarepriser.
The EEA's work on biofuels is restricted to the environmental pros and cons.
Miljøbyråets arbeid med biodrivstoff er begrenset til miljømessige fordeler og ulemper. Og selv her er det uenighet.
A move towards large scale bioenergy production bears considerable environmental risks, mainly in terms of land-use change.
En utvikling mot storskala produksjon av bioenergi innebærer store miljørisikoer, hovedsakelig i form av endret arealbruk.
Soils and plants are damage our soil and water resources.
Jordsmonn og planter er de to største lagringsplassene for CO2 behovet for mat og for drivstoff vil ha alvorlige konsekvenser for det biologiske mangfoldet i Europa og skade jord- og vannressursene våre.
Knock-on effects, so-called 'indirect land-use changes', would impact elsewhere in the world: as Europe cuts back on food exports, other areas of the world would increase food production to fill the gap.
Sekundæreffekter, såkalte “indirekte arealbruksendringer”, vil ha konsekvenser i andre deler av verden: Når Europa reduserer sin eksport av matvarer, vil andre områder av verden måtte øke sin matvareproduksjon for å veie opp for det.
Impacts on global food prices could be significant.
Det kan få store konsekvensene for matvareprisene i verden.
However, risks within Europe could be lessened with the right choice of crops and management.
Risikoen i Europa kan imidlertid reduseres med de rette avlingene og styring.
Biofuels made from waste, from crop or forestry residues for example, do offer environmental advantages.
Biodrivstoff laget av avfall, fra rester fra jordbruk eller skogbruk for eksempel, gir miljøfordeler. I den forbindelse har Miljøbyrået sett på hvordan den kommende bioenergiboomen kan utvikle seg og vurdert hvorvidt den kan skaffe oss den energien vi trenger uten å skade miljøet.
Rushing to renewables containing twice as much carbon as our atmosphere.
På vei mot fornybar energi på Jorden og inneholder dobbelt så mye karbon som atmosfæren.
Converting forest, peat or grasslands en masse to biofuel crops would release more COst than it
Omdanning av store områder med skog, torv og gressmark til dyrkningsområder for biodrivstoff vil frigjøre mer CO enn det
The European Commission has proposed a mandatory target: 20 % of all European energy should come from renewables (that's all renewable sources: wind, solar, wave, etc. as well as bioenergy) by 2020.
Europakommisjonen har foreslått et obligatorisk mål: 20 % av all europeisk energi skal komme fra fornybare energikilder (det vil si vind, sol, bølger osv. samt bioenergi) innen 2020. Pr. i dag utgjør fornybar energi 6,7 % av Europas energiforbruk.
Two thirds of this comes from biomass.The European Commission is also keen to promote biofuels — fuel for transport — as diversification is particularly important in transport because of its dependence on oil.
To tredeler av dette kommer fra biomasse. Europakommisjonen ønsker også å fremme bruken av biodrivstoff – til transportformål – da diversifisering er spesielt viktig i transport på grunn av denne sektorens avhengighet av olje.
The transport sector is also increasing greenhouse gas emissions and eating up emissions savings achieved by other sectors.
Transportsektoren øker også utslippene av klimagasser og spiser opp utslippsbesparelsene i andre sektorer.
The Commission has therefore proposed that biofuels make up 10 % of road transport fuel by 2020, providing they can be certified as sustainable.
Kommisjonen har derfor foreslått at biodrivstoff innen 2020 skal utgjøre 10 % sparer.
Data would save.Expanding arable crop production in Europe to satisfy the combined food and fuel demand would have serious impacts on Europe's biodiversity and
En utvidelse av arealene som brukes til dyrking i Europa, for å møte både
Renewable energy includes energy derived from wind, sea, sun, hydropower, etc.The term biofuel can be used for all fuels (solid, liquid or gas) for any purpose derived from biomass.
Fornybar energi omfatter energi fra vind, hav, sol, vannkraft osv.Begrepet biodrivstoff kan brukes om alle typer drivstoff (fast, flytende eller gass) til ethvert formål, avledet av biomasse.
However, in the context of this analysis it refers specifically to fuels for transport.
I denne analysen viser det imidlertid spesifikt til drivstoff til transportformål.
32 / EEA SIGNALS 2009 / ENERGY: BIOENERGY AND LAND-USE CHANGE is leading to an expansion of world cropland at the expense of natural grasslands and tropical rainforest.
32 / EEA MILJØSIGNALER 2009 / ENERGI: BIOENERGI OG AREALBRUKSENDRINGER av klimagasser i verden.
This is important because deforestation and farming practices are currently responsible for an estimated 20 % of global greenhouse gas emissions.
Storskala omdanning av skogområder til dyrkbar jord øker denne andelen og har store konsekvenser for det biologiske mangfoldet.
Large scale conversion of forests to cropland increases this share and has serious impacts on biodiversity.Wildlife, and water quantity and quality could also suffer if large areas are converted from natural habitats or traditionally farmed areas, and brought into intensive production for bioenergy.
Dyre- og plantelivet og mengdene og kvaliteten på vannet kan også lide hvis store områder gjøres om fra naturlige habitater eller jordbruksområder for å brukes til intensiv produksjon av bioenergi.
Visible impacts from 2007 show that biofuel makes up 2.6 % of road transport fuel in the EU.To achieve 10 %, the European Union must increase production and imports of biofuel at a time when biofuels are at the centre of complex ecological and economic debates.
Data fra 2007 viser at biodrivstoff utgjør 2,6 % av drivstofforbruket i transportsektoren i EU. For å oppnå målet om 10 % må Den europeiske union øke produksjonen og importen av biodrivstoff på et tidspunkt der biodrivstoff står i fokus for en sammensatt økologisk og økonomisk debatt.
The EU biofuel target is surrounded by more and more debate.
EUs biodrivstoffmål er gjenstand for stadig mer debatt.
The European Parliament has recently called for a guarantee that 40 % of the 10 % target will come from sources that do not compete with food production.
Europaparlamentet ba nylig om en garanti for at 40 % av de 10 % kommer fra kilder som ikke konkurrerer med matvareproduksjon.
The EEA's own Scientific Committee has warned that increasing the share of biofuels used in transport to 10 % by 2020 is overambitious and should be suspended.
Miljøbyråets egne vitenskapelige komité har advart om at målet om å øke andelen biodrivstoff som brukes i transport til 10 % innen 2020, er for ambisiøst og bør utsettes.
Global impacts — food prices and land-use change
Globale konsekvenser – matvarepriser og arealbruksendringer
Promoting biofuels and other bioenergy in Europe inevitably triggers direct and indirect effects elsewhere.
Å fremme bruken av biodrivstoff og annen bioenergi i Europa gir direkte og indirekte konsekvenser andre steder.
For example, in Europe we could produce biodiesel from rapeseed oil in a sustainable manner, but less rapeseed oil would be available for food production inside and outside Europe.
For eksempel kunne vi i Europa hatt en bærekraftig produksjon av biodiesel fra rapsolje, men da ville mindre rapsolje bli tilgjengelig for matvareproduksjon i og utenfor Europa.
The gap is likely to be filled in part by palm oil.
Behovet vil trolig delvis kunne fylles av palmeolje.
However, this would result in the loss of rainforest, as trees in countries such as Indonesia are felled to facilitate the extra palm crops.Worldwide, biofuel demand is one of many factors contributing to the recent rise in food prices, along with droughts in key producer countries, increasing meat consumption and rising oil prices, etc.
Dette vil imidlertid bety tap av regnskog, da trær i land som Indonesia vil bli felt for å gi plass til oljepalmer. På verdensbasis er behovet for biodrivstoff én av mange faktorer som har bidratt til prisoppgangen for matvarer i den senere tid, i tillegg til tørke i viktige produsentland, økt forbruk av kjøtt, stigende oljepriser osv.
% of total final energy consumption in road transport
% av sluttforbruk av energi i veitransport
Recent scientific attempts to estimate the impacts of increased bioenergy production have started to show results and patterns and the EEA is keen to draw attention to these.A study in Brazil used satellite images and ground surveys to show that the rate of forest conversion to cropland in the Amazon is correlated with global soy bean prices — the higher the price of soy, the more rainforest is felled.
En studie i Brasil brukte satellittbilder og undersøkelser på bakken for å vise at andelen skog som omdannes til dyrkbar mark i Amazonas, korrelerer med prisen på verdensmarkedet på soyabønner – jo høyere pris på soya, jo mer av regnskogen forsvinner. Og det er liten tvil om at etterspørselen etter bioetanol presser opp prisene i takt med at soyabønner må vike for maisavlinger til amerikansk bioetanol.
And there is little doubt that demand for bioethanol is driving up the price as soybean acres are converted to corn crops for US bioethanol.
Tim Searchinger og forskere ved Purdue University i USA brukte en global agroøkonomisk modell til å undersøke hvordan storskala dyrking av mais og hurtiggress, eller ”switchgrass”, for bioetanol i USA kan endre produksjonen av matprodukter andre steder i verden, der skog og gressmark omdannes til dyrkbar mark for å gjøre noe med matvaremangelen.
Meanwhile, Tim Searchinger and researchers from Purdue University, USA, used a global agro-economic model to explore how large scale growth of corn and switchgrass for bioethanol in USA could shift production of food crops elsewhere in the world, where forests and grasslands are converted to arable to fill the food gap.Their research estimates that greenhouse gas emissions associated with bioethanol will be higher than those associated with fossil fuel use, for 50 years or more.
Forskningen anslår at utslippene av klimagasser forbundet med bioetanol vil være høyere enn for bruk av fossilt brensel i 50 år eller mer. Det er fordi gressmark og skog fungerer som
This is because
Ved å dyrke opp disse
1 / Final energy consumption of biofuels — as % of final energy consumption in road transport fuels, EU-27.
1 / Sluttforbruk av energi for biodrivstoff – som % av sluttforbruk av energi for drivstoff som skal brukes i transportsektoren, EU-27.
Source: Eurostat, 2007; figure is derived from EurObserv'ER, 2008.
Kilde: Eurostat, 2007; figuren er utledet av EurObserv'ER, 2008.
Converting them to a crop type suitable for producing biofuel would
Det vil ta flere tiår før fordelene veier opp for ulempene.
EEA SIGNALS 2009 / ENERGY: BIOENERGY AND LAND-USE CHANGE / 33
EEA MILJØSIGNALER 2009 / ENERGI: BIOENERGI OG AREALBRUKSENDRINGER / 33