natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(Scottish Executive, 2005). Substance misuse problems are thought to contribute to suicidal behaviour in several ways: common risk factors, substance misuse among people prone to high-risk behaviours.
Ferske studier fra Nederland og Norge fant ingen sammenheng mellom alder og risiko for overdosedødsfall (Cruts et al., under trykking, Ødegård et al., 2006, sitert i Norges nasjonale rapport).
The attention given to overdose prevention measures has grown in recognition of the relative importance of drug overdose as a public health issue.
Etter hvert som opioidbrukerne blir eldre, kan dødeligheten gradvis øke fordi dødsfall som skyldes kroniske tilstander kommer i tillegg til eksterne årsaker som selvmord og vold.
While engagement with treatment and other services may reduce drug-related deaths, there remains considerable potential for developing interventions targeted specifically on overdose risks, and overall, Europe still lacks a comprehensive approach to overdose prevention.
Narkotikabrukernes dårlige levekår og psykiske problemer kan også være en kraftig medvirkende årsak til den høye dødeligheten i denne gruppen.
Psychiatric disorders are commonly related to problematic drug use.
Problematisk narkotikabruk er ofte forbundet med psykiatriske lidelser.
Although no systematic collection of information on co-morbidity exists at European level, findings from local research conducted in several European countries suggest that between 30 % and 90 % of clients in drug treatment may have co-morbid psychiatric conditions.
Det finnes ingen systematisk samling av informasjon om tilleggslidelser på europeisk plan, men funn fra lokale forskningsprosjekter gjennomført i flere europeiske land tyder på at mellom 30 % og 90 % av alle klienter i narkotikabehandling kan ha psykiatriske tilleggslidelser.
The most common disorders diagnosed among those dependent on drugs include personality disorders, depression, antisocial personality, anxiety, and mood and eating disorders.
De vanligste diagnosene hos narkotikaavhengige er: personlighetsforstyrrelse, depresjon, asosial atferd, angst, affektive lidelser og spiseforstyrrelser.
Schizophrenia and suicidal tendencies are also mentioned.
Schizofreni og suicidale tendenser nevnes også.
Co-morbidity is reported to be more common among heroin users, especially those who have a long history of drug use and who have experienced several interruptions in methadone treatment and whose social and living conditions have deteriorated.
Selvmord er identifisert som årsak til overdosedødsfall i flere studier av narkotikabrukere.
Similarly, drug dependence is common among people with serious mental illness.
Registrerte selvmord utgjorde sammen med dødsfall hvor hensikten ikke var fastslått, 30 % av alle narkotikarelaterte dødsfall i Skottland i 2005.
The European project Isadora (‘integrated services aimed at dual diagnosis and optimal recovery from addiction’) was concluded in 2005 after a three-year research period (1).
Reduksjon av narkotikarelaterte dødsfall addiction”) ble avsluttet i 2005 etter tre års forskning (1).
The project, aiming to identify major institutional and individual risk factors for co-morbidity, involved seven sites across Europe and 352 patients recruited from acute psychiatric wards.
Prosjektet, som hadde som mål å kartlegge institusjonelle og individuelle risikofaktorer for komorbiditet, ble gjennomført på syv steder i Europa og omfattet 352 pasienter rekruttert fra akuttpsykiatriske avdelinger.
According to the results, poor prognosis and chaotic dual diagnosis pathways are not due to client characteristics alone, but also to fragmented service provision, often resulting in an inefficient compartmentalisation of care.
Resultatene viser at dårlige prognoser og en kronglet vei fram til dobbeltdiagnose ikke bare har sammenheng med klientkarakteristika, men også med et fragmentert tjenesteapparat som gjør at behandlingen ofte blir oppstykket og lite effektiv.
Among the outputs of Isadora is a comprehensive dual diagnosis training manual.
ISADORA har blant annet resultert i en omfattende opplæringsmanual om dobbeltdiagnoser.
Member States, especially those with older heroin epidemics, have increasingly stepped up their availability of drug treatment over the past years and are now reaching an increasing number of hard-to-reach problem drug users (see also Chapter 2 and Chapter 6).
Personer som har vært i fengsel eller i avvenning fra opioider, har forhøyet risiko for overdose dersom de faller tilbake til narkotikabruk de første ukene etter løslatelse, fordi de da har lavere toleransegrense.
Easier accessibility of treatment and greater variety of approaches, including substitution treatment, improve rates of retention in treatment, which makes an important contribution to reducing drug-related deaths and mortality.
Det er derfor viktig å informere personer som har avsluttet slike opphold om hvilke risikoer som er knyttet til å gjenoppta narkotikabruken, og drøfte risikoreduserende strategier.
Furthermore, studies from high-threshold programmes, suggest that strict admission criteria and treatment rules lead to more disciplinary discharges, increasing the risk of death to those discharged, compared to those remaining in treatment (Fugelstad et al., 2007).
Det kan være viktig å opprettholde kontakten med det sosiale støtteapparatet og behandlingsapparatet, særlig for de som kommer ut fra fengsel.
A longitudinal study on the effectiveness of treatments for heroin addiction, which will examine the association between retention in treatment and mortality, is currently underway in Italy (Bargagli et al., 2006).
Andre overdoseforebyggende tiltak omfatter opplæring i stabilt sideleie og hvordan opptre i nødsituasjoner.
In the first few weeks after leaving prison or treatment those who have withdrawn from opioid drugs are at an elevated risk of an overdose, if they relapse back into drug use — as their previous tolerance will be reduced.
I tillegg foregår det et samarbeid med politi, ambulansetjenester og narkotikabrukere for å oppfordre folk til å kontakte medisinske akutt-tjenester så tidlig som mulig i en overdosesituasjon.
It is, therefore, an important harm-reduction measure to inform those leaving such settings of the risks that resuming drug use can pose and discuss with them risk reduction strategies.
Forskning viser at samtidig bruk av andre rusmidler, særlig alkohol og sedativa, kan øke risikoen for dødelige opioidoverdoser, og blandingsbruk er derfor en viktig tema for de ulike tjenestene.
Continuity of care with social support and treatment services can play an import role here, especially for those leaving prison.
Enkelte eksperimentelle studier har sett på muligheten for å gi narkotikabrukere
Some experimental work has looked at the possibility of providing drug users with opioid antagonists, an example being a Scottish pilot scheme to distribute Naloxone to drug users, their families and friends.
Lettere tilgang til behandling og en større variasjonsbredde i tilnærmingene, herunder substitusjonsbehandling, øker gjennomføringsraten for behandling, noe som er et viktig bidrag til å redusere antall narkotikarelaterte dødsfall og dødelighet.
This approach has not been widely developed in Europe to date, but may have potential. The availability of opioid antagonists in ambulances, treatment facilities or other settings where opioid drug overdose is likely to be encountered is a more common approach, though not universal.
Flere land har senket terskelen for tilgang til vedlikeholdsbehandling, og det har tydelig foregått endringer i rutinene for raskere inntak til behandling og for å gjenoppta vedlikeholdsbehandling med metadon (tiltak som har vist seg å øke overlevelsesraten).
Other overdose prevention approaches include teaching drug users the recovery position and how to respond better to emergency situations, as well as working with the police, ambulance service and drug users themselves to encourage the calling of emergency medical services at an early stage
I tillegg tyder studier fra høyterskelprogrammer på at strenge inntakskriterier og behandlingsregler fører til at flere utvises av disiplinære årsaker, noe som øker risikoen for dødsfall blant de som utvises i forhold til det som er tilfellet for de som fortsetter behandlingen (Fugelstad et al., 2007).
An approach that has generated some controversy is the provision of drug consumption rooms, whereby drug users may consume their drugs in a designated space where
En langtidsstudie av effekten av behandling for heroinavhengige, som skal undersøke sammenhengen mellom gjennomført behandling og dødelighet, pågår nå i Italia (Bargagli et al., 2006).
Chapter 8: Drug-related infectious diseases and drug-related deaths medical and other services may also be available.
Kapittel 8: Narkotikarelaterte infeksjonssykdommer og dødsfall og andre rusmiddeltjenester.
Drug consumption rooms have been criticised by the INCB in their recent annual reports, but are viewed by some EU Member States as a useful component of their responses to some forms of highly problematic drug use.
Noen ser også på sprøyterom som en mulighet til å begrense ordensforstyrrelsene knyttet til narkotikabruk. Det finnes nå i overkant av 70 sprøyterom i EU og Norge – om lag 40 i Nederland, 25 i Tyskland, seks i Spania og ett hver i Luxembourg og Norge.
The arguments made in favour of drug consumption rooms include that they can provide an overdose prevention measure, reduce other risks associated with injecting, provide an opportunity for disseminating information and act as a conduit to primary healthcare, treatment and other drug services.
Denne tilnærmingen er foreløpig ikke særlig utbredt i Europa, men den kan ha potensial. Opioidantagonister er vanligere tilgjengelig i ambulanser, behandlingstilbud og andre miljøer hvor opioidoverdoser kan forekomme, men er ikke universelt utbredt.
Consumption rooms are sometimes also viewed as an opportunity to limit public nuisance caused by the use of drugs.
Opprettelsen av sprøyterom har vært et kontroversielt tiltak. Her kan narkotikabrukere innta stoffet i egne lokaler, og samtidig har tilgang til medisinske og andre tjenester.
There are now in excess of 70 consumption rooms in the EU and Norway: about 40 in the Netherlands, 25 in Germany, six in Spain and one each in Luxembourg and Norway.
Sprøyterom har blitt kritisert av INBC i deres årlige rapporter, men flere medlemsstater anser sprøyterom som et nyttig element i tiltak rettet mot enkelte former for svært problematisk narkotikabruk.
Information, education and communication (IEC) techniques are used throughout Europe in initiatives that aim to reduce drug-related deaths.
Tiltak basert på informasjon, opplæring og kommunikasjon (såkalte IEC-tiltak) brukes også i store deler av Europa for å redusere narkotikarelaterte dødsfall.
Several countries report that specifically developed information materials are distributed among drug users, their peers and families, or police.
Flere land rapporterer at spesielt utarbeidet informasjonsmateriell distribueres blant narkotikabrukere, deres omgangskrets og familie samt til politiet.
However, besides first aid courses for staff at drugs agencies or for drug users themselves, overdose risk assessment and counselling about risk management seems to be becoming more common in Europe and is mentioned, for example, in the reports from Romania, the Netherlands and Malta.
I tillegg til førstehjelpskurs for ansatte i rusmiddeltjenesten og narkotikabrukerne selv, virker det som om vurdering av overdoserisiko og rådgivning om risikohåndtering er i ferd med å bli vanligere i Europa. Dette nevnes blant annet i rapportene fra Romania, Nederland og Malta.
In 2005, an action plan to reduce drug-related deaths was launched in Scotland, and consists of an overdose awareness DVD, new research to look at the delays in calling for help and a national forum to look at trends and identify areas where further action needs to be taken.
I 2005 lanserte Skottland en handlingsplan for å redusere antallet narkotikarelaterte dødsfall, som har resultert i; en informasjons-DVD om overdoser, ny forskning som skal undersøke hvorfor det tar så lang tid før man ringer etter hjelp, og et nasjonalt forum som skal vurdere trender og identifisere områder hvor det er behov for ytterligere tiltak.
EMCDDA (2006), Annual report 2006: the state of the drugs problem in Europe, European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction, Lisbon.
EONN (2005), 2005 Årsrapport om narkotikasituasjonen i Europa, Europeisk overvåkingssenter for narkotika og narkotikamisbruk, Lisboa.
EMCDDA (2007a), Drugs and crime: a complex relationship, Drugs in focus No 16, European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction, Lisbon.
EONN (2006), 2006 Årsrapport om narkotikasituasjonen i Europa, Europeisk overvåkingssenter for narkotika og narkotikamisbruk, Lisboa.
Cochrane Collaboration (2007), Cochrane glossary (http://www.cochrane.org/resources/glossary.htm).
Cochrane-samarbeidet (2007), Cochrane glossary (http://www.cochrane.org/resources/glossary.htm).
This report is available in Bulgarian, Spanish, Czech, Danish, German, Estonian, Greek, English, French, Italian, Latvian, Lithuanian, Hungarian, Dutch, Polish, Portuguese, Romanian, Slovak, Slovenian, Finnish, Swedish, Turkish and Norwegian.
Rapporten foreligger på bulgarsk, spansk, tsjekkisk, dansk, tysk, estisk, gresk, engelsk, fransk, italiensk, latvisk, litauisk, ungarsk, nederlandsk, polsk, portugisisk, rumensk, slovakisk, slovensk, finsk, svensk, tyrkisk og norsk.
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 2008
Luxembourg: Kontoret for De europeiske fellesskaps offisielle publikasjoner, 2008
International and EU policy developments • National strategies • Public expenditure • National legislation • Crime • National research
Politisk utvikling internasjonalt og i EU • Nasjonale strategier • Offentlige utgifter • Nasjonal lovgivning • Kriminalitet • Nasjonal forskning
Prevention • Treatment • Harmreduction • Social reintegration • Health and social responses in prison
Forebygging • Behandling • Skadereduksjon • Sosial reintegrasjon • Helse- og sosialtiltak i fengsler
Supply and availability • Prevalence and patterns of use • Treatment
Tilbud og tilgjengelighet • Prevalens og bruksmønstre • Behandling
Supply and availability • Prevalence and patterns of use • Recreational settings • Treatment provision
Tilbud og tilgjengelighet • Prevalens og bruksmønstre • Fritidsmiljøer •Behandlingstilbud
Supply and availability • Prevalence and patterns of use • Treatment and harmreduction
Tilbud og tilgjengelighet • Prevalens og bruksmønstre • Behandling og skadereduksjon
Chapter 6: Opioid use and drug injection
Kapittel 6: Opioidbruk og injeksjonsbruk
Heroin supply and availability • Prevalence and patterns of use • Injecting drug use • Treatment of problem opioid use
Tilbud og tilgjengelighet av heroin • Prevalensanslag over problematisk opioidbruk •Injeksjonsbruk av narkotika • Behandling av problematisk opioidbruk
Chapter 7: Drugrelated infectious diseases and drugrelated deaths
Kapittel 7: Narkotikarelaterte infeksjonssykdommer og dødsfall
Infectious diseases • Preventing infectious diseases • Deaths and mortality • Reducing deaths
Infeksjonssykdommer • Forebygging av infeksjonssykdommer • Dødsfall og dødelighet • Reduksjon av dødsfall
Chapter 8: New drugs and emerging trends
Kapittel 8: Nye stoffer og trender
EU action on new psychoactive substances • Internet shops • GHB and GBL
EU-tiltak mot nye psykoaktive stoffer • Internettbutikker • GHB og GBL
One has only to consider the worrying developments resulting from the transiting of cocaine through West Africa to be reminded of the collateral damage that this problem can cause.
Vi trenger ikke gå lengre enn til den foruroligende utviklingen som transitten av kokain gjennom Vest-Afrika har medført, for å forstå hvilke skader dette problemet indirekte kan forårsake.
We are proud to present this, the thirteenth, annual report of the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction.
Det er med stolthet vi nå presenterer årets rapport fra Europeisk overvåkingssenter for narkotika og narkotikamisbruk, den trettende i rekken.
This report is only possible through the hard work and dedication of our partners in the Reitox network of national focal points and the experts throughout Europe who have contributed to the analysis.
Rapporten har kommet til stand takket være hardt arbeid og engasjement fra våre partnere i Reitox-nettet av nasjonale kontaktpunkter så vel som eksperter i hele Europa som har bidratt til analysen.
We also are indebted to those EU agencies and international organisations working in the drugs field.
Vi skylder også EU-byråer og internasjonale organisasjoner som arbeider innen narkotikafeltet, en stor takk.
Our report is a collective endeavour and we thank all those who have contributed to it.
Rapporten er et kollektivt foretak, og vi vil gjerne takke alle som har bidratt til den.
The rationale behind this work is that a cool-headed analysis of what we know about the drug situation is a condition for an informed, productive and reasoned debate. It ensures that opinions are enlightened by facts, and that those making difficult policy choices can have a clear understanding of the costs and benefits of the options available.
En nøktern analyse av det vi vet om narkotikasituasjonen er nemlig en forutsetning for en opplyst, produktiv og rasjonell debatt der alle innspill er underbygget av fakta; og de som skal ta vanskelige politiske beslutninger vil ha en god forståelse av kostnadene og fordelene ved mulige alternativer.
On a positive note, drug use in Europe appears to be stabilising, and progress can be noted in the way in which EU Member States are addressing this issue.
På den positive siden synes imidlertid bruken av narkotika i Europa å ha stabilisert seg, og det har vært en viss positiv utvikling i måten EU-medlemsstatene griper fatt i problemet på.
For most forms of drug use, our overall assessment is that we are not seeing increases, and in some areas the trends appear to be downward.
For de fleste formene for narkotikabruk er vår generelle vurdering at vi ikke ser noen økning, og i enkelte områder synes trenden nedadgående.
In terms of responses, we have seen virtually all Member States adopt a strategic approach, and greater cohesion is visible at the European level.
Når det gjelder tiltak, har praktisk talt alle medlemsstatene anlagt en strategisk tilnærming, og her er det stadig større sammenfall på europeisk plan.
Treatment availability continues to grow, and in some countries it has reached the point where the majority of heroin users, once considered a hidden population, are now in contact with services of one sort or another.
Behandlingstilbudet blir stadig større, og enkelte land har nå kommet til et punkt der de fleste heroinbrukerne, som en gang ble betraktet som en skjult gruppe, nå er i kontakt med rusmiddeltjenestene på en eller annen måte.
Not many years ago, HIV infection among drug injectors was a central concern in the drugpolicy debate.
For ikke mange år siden sto HIV-smitten blant sprøytebrukere i sentrum for den narkotikapolitiske debatten.
Since then, a pragmatic mixture of prevention, treatment and harmreduction measures has become the norm in Europe, and rates of new infection attributed to drug use have fallen and continue to do so.
Siden den gang har en pragmatisk blanding av forebygging, behandling og skadereduksjon blitt normen i Europa, og antallet nye smittetilfeller relatert til narkotikabruk har falt, og fortsetter å falle.
This year has been an exceptionally busy time for drug policy, and the EMCDDA has been honoured to have supported both the final evaluation of the current EU action plan on drugs and the review of the 1998 United Nations General Assembly Special Session on the drug problem.
Dette året har stått i narkotikapolitikkens tegn, og EONN har hatt æren av: både å ha bidratt til den endelige evalueringen av EUs inneværende handlingsplan mot narkotika og til en gjennomgang av 1998-års erklæring fra FNs Generalforsamlings spesialsesjon om narkotikaproblemet.
It is gratifying to note that, by international standards, Europe stands out as one of the parts of the world where monitoring capacities are most developed.
Det gleder oss at Europa er en av de delene av verden hvor kartleggingen på dette området er kommet lengst.
Nonetheless, we are aware of the limitations of our current information resources, and are constantly working with our partners to improve the quality and relevance of the data available.
Likevel er vi klar over begrensningene i de informasjonsressursene vi har til rådighet. Derfor samarbeider vi kontinuerlig med våre partnere for å forbedre kvaliteten på tilgjengelige data og øke deres relevans.
Good news makes poor headlines and can be overlooked.
Fordi gode nyheter ikke gir gode overskrifter, blir de ofte oversett.
However, it is important to recognise progress where it has been made.
Det er imidlertid viktig å anerkjenne positiv utvikling der det faktisk har vært framgang.
Increasingly, in Europe, we have an understanding of what measures can be effective in addressing drug problems.
Vi har i Europa etter hvert fått stadig bedre forståelse av hvilke tiltak som kan virke når det gjelder narkotikaproblemer.
An acceptance that our activities can, and do, make a difference is a prerequisite to securing investment and policy support.
Aksept for at det vi gjør kan gjøre en forskjell – og faktisk gjør det – er en forutsetning for å sikre investeringer og politisk støtte.
This is not to say that our report does not highlight many areas of concern for the European Union.
Det er ikke dermed sagt at det ikke fortsatt finnes problemer på narkotikaområdet i Den europeiske union, noe vi også setter fingeren på i denne rapporten.
Examples include the continuing increases in cocaine use and the considerable differences that still exist between countries in the availability and quality of services for those with problems.
Vi kan bare nevne den stadig økende bruken av kokain og de store forskjellene som består landene imellom med hensyn til tilgjengeligheten av og kvaliteten på tjenestene som tilbys de som har problemer.
We must therefore conclude that, even if progress has been made, the journey remains far from finished.
Vi må derfor konkludere med at selv om det er gjort framskritt, så er vi ennå langt fra målet.
However, today in Europe, more than at any time in the past, we have a stronger agreement on the direction we should take.
Men mer enn noen gang tidligere står Europa i dag samlet om den retningen vi bør gå.
An underlying theme of the policy debate on drugs is the costs, both hidden and more visible, of Europe’s drug problem.
Et underliggende tema i enhver narkotikapolitisk debatt, er kostnadene, både de skjulte og de mer synlige, ved Europas narkotikaproblem.
This issue is addressed in various parts of this report.
Dette temaet behandles i forskjellige deler av denne rapporten.
The EMCDDA has been working to develop an understanding of the public expenditures associated with tackling drug use in EU Member States.
EONN har prøvd å utarbeide en metode for å få klarhet i de offentlige utgiftene som er forbundet med narkotikaproblemet i EUs medlemsstater.
This work is in its infancy, and estimates derived are indicative rather than precise.
Arbeidet har bare så vidt begynt, og estimatene vi har kommet fram til, er mer veiledende enn nøyaktige.
Nonetheless, they point to considerable sums being spent, with preliminary figures of between EUR 28 billion and EUR 40 billion.
Likevel er det klart at beløpene er betydelige – foreløpige tall tilsier at vi snakker om beløp i størrelsesordenen 28 til 40 milliarder euro.
Less easy to express in economic terms is the harm caused by drug use.
Det er noe vanskeligere å beløpsfeste skadene narkotikabruken medfører.