natgillin/translations-raw huggingface dataset:
But while scientific rigour is essential to our work, we must never forget that behind the figures we report are real human beings whose lives have been affected and sometimes ruined by drug problems.
Men selv om det er viktig å beholde det vitenskapelige fokuset, må vi aldri glemme at det bak tallene befinner seg virkelige mennesker som har fått sine liv påvirket og noen ganger ødelagt, av narkotikamisbruk.
Behind the dry statistics on treatment demand, drug-related deaths and criminal behaviour are the grieving families, lost potential and children growing up in unsafe communities.
Bak de tørre statistikkene over behandlingssøknader, narkotikarelaterte dødsfall og kriminell atferd skjuler det seg familier i sorg, tapt potensial og barn som vokser opp i utrygge omgivelser.
To develop effective responses to the drugs problem requires us to be dispassionate about our data, but we must never become dispassionate about the topic.
For å utvikle effektive tiltak mot narkotikaproblemet er det viktig at dataene forblir upåvirket av følelser, men vi må aldri miste engasjementet for saken.
In this report we also reflect on the progress that has been made in responding to the drugs problem in Europe.
I denne rapporten kartlegger vi også hvilke framskritt som har blitt gjort for å møte narkotikaproblemet i Europa.
In 2008, the European Commission will begin its task of assessing the impact of the current European action plan on drugs and the United Nations Commission on Narcotic Drugs (CND) will debate the progress made in meeting the goals set at the United Nations General Assembly Special Session in 1998.
Dette er spesielt relevant i år ettersom Europakommisjonen i 2008 skal gå i gang med å vurdere konsekvensene av dagens europeiske handlingsplan mot narkotika, og FNs narkotikakommisjon (CND) skal drøfte i hvilken grad målene som ble satt av FNs Generalforsamlings spesialsesjon i 1998, har blitt nådd.
In Europe, the drugs situation still represents a serious challenge for health and social policy and for law
I Europa representerer narkotikasituasjonen fortsatt en alvorlig utfordring for helse- og sosialpolitikken så vel som for politi og rettsvesen.
The EMCDDA would like to thank the following for their help in producing this report:
For deres bidrag til denne rapporten ønsker EONN å takke:
• the services within each Member State that collected the raw data for this report;
• tjenestene i den enkelte medlemsstat som har samlet inn rådata til rapporten,
• the members of the Management Board and the Scientific Committee of the EMCDDA;
• medlemmene av EONNs styre og vitenskapelige komité,
• the European Centre for Disease Prevention and Control (ECDC), the European Medicines Agency (EMEA) and Europol;
• Det europeiske senter for forebygging av og kontroll med sykdommer (ECDC), Det europeiske legemiddelkontoret (EMEA) og Europol,
• the Pompidou Group of the Council of Europe, the United Nations Office on Drugs and Crime, WHO Regional Office for Europe, Interpol, the World Customs Organisation, the ESPAD project and the Swedish Council for Information on Alcohol and other Drugs (CAN), and the European Centre for the Epidemiological Monitoring of AIDS (EuroHIV);
• Europarådets Pompidou-gruppe, FNs organ for narkotika og kriminalitet, Verdens helseorganisasjons regionkontor for Europa, Interpol, Verdens tollorganisasjon (WCO), ESPAD-prosjektet, Centralförbundet för alkohol- och narkotikaupplysning (CAN) og Det europeiske senteret for epidemiologisk overvåking av aids (EuroHIV),
Reitox is the European information network on drugs and drug addiction.
Reitox er det europeiske informasjonsnettet for narkotika og narkotikamisbruk.
The network is made up of national focal points in the EU Member States, Norway, the candidate countries and at the European Commission.
Nettet består av de nasjonale kontaktpunktene i EUs medlemsstater, Norge, søkerlandene og ved Europakommisjonen.
Under the responsibility of their governments, the focal points are the national authorities providing drug information to the EMCDDA.
Under sine regjeringers ansvar er kontaktpunktene den nasjonale myndigheten som besørger informasjon om narkotika til EONN.
The contact details of the national focal points may be found at: http://www.emcdda.europa.eu/?nnodeid=1596
Kontaktinformasjon for de nasjonale kontaktpunktene er lagt ut på http://www.emcdda.europa.eu/?nnodeid=1596
The statistical data reported here relate to the year 2005 (or the last year available).
De statistiske dataene som presenteres her, gjelder for år 2005 (eventuelt siste år med tilgjengelige data).
Graphics and tables in this report may reflect a subset of EU countries: the selection is made on the basis of those countries from which data are available for the period of interest.
Grafiske framstillinger og tabeller i rapporten kan vise til undersett av EU-land. Utvalget er gjort på grunnlag av data fra de landene der slike var tilgjengelig for den aktuelle perioden.
An online version of the annual report is available in 23 languages and may be found at http://annualreport.emcdda.europa.eu
Årsrapporten er lagt ut på internett på 23 språk og finnes på http://annualreport.emcdda.europa.eu.
The 2007 statistical bulletin (http://stats07.emcdda.europa.eu) presents the full set of source tables on which the statistical analysis in the annual report is based.
Statistiske opplysninger 2007 (http://stats07.emcdda.europa.eu) inneholder alle kildetabeller som den statistiske analysen i årsrapporten er basert på.
It also provides further detail on the methodology used and over 100 additional statistical graphs.
Her finner du også nærmere opplysninger om metodene som er brukt og et hundretall andre statistiske grafer.
Country data profiles (http://dataprofiles07.emcdda.europa.eu) provide a top-level, graphical summary of key aspects of the drug situation for each country.
Landprofilene (http://dataprofiles07.emcdda.europa.eu) inneholder en grafisk presentasjon av de viktigste aspektene ved narkotikasituasjonen i det enkelte land.
• Drug use among minors;
• Narkotikabruk blant mindreårige,
The selected issues are available in print and online (http://issues07.emcdda.europa.eu) in English only.
De utvalgte aspektene foreligger i trykt form og på internett (http://issues07.emcdda.europa.eu), men bare på engelsk.
The national reports of the Reitox focal points give a detailed description and analysis of the drugs problem in each country and are available on the EMCDDA website (http://www.emcdda.europa.eu/?nnodeid=435).
De nasjonale rapportene fra kontaktpunktene i Reitox-nettet inneholder en detaljert beskrivelse og analyse av narkotikasituasjonen i det enkelte land. De er lagt ut på EONNs nettsted (http://www.emcdda.europa.eu /?nnodeid=435).
Europe plays an increasingly important role in supporting global actions to reduce drug problems
Europa spiller en stadig viktigere rolle i gjennomføringen av globale tiltak for å redusere narkotikaproblemene tilgjengelig.
Neither trends in the use of drugs nor those who are involved in drug production and trafficking respect national or geographic boundaries.
USA, Canada og Australia kan fungere som sammenligningsgrunnlag når det gjelder estimater for narkotikabruk siste år.
It is therefore important to recognise that the European drug problem is part of a broader global phenomenon, with patterns of drug use in Europe both affected by and affecting the problem elsewhere.
Estimater fra UNODC viser at prevalensen av opioidbruk i disse landene generelt ligger på samme nivå som i EU, dvs. mellom 0,4 og 0,6 %.
This is recognised in the current EU action plan on drugs, which addresses the need for greater European coordination on international affairs and the need to support programmes to reduce drug demand and supply in neighbouring and producer countries.
I Canada er den noe lavere, i USA noe høyere. Nivået av cannabisbruk anslås i snitt å være betraktelig lavere i EU enn i USA, Canada og Australia.
European investment in support of international actions is now considerable, with a recent European Commission audit suggesting that the European Union is now funding demand and supply reduction measures in third countries to the tune of at least EUR 750 million.
Når det gjelder sentralstimulerende stoffer, er bruken av ecstasy relativt lik verden over, selv om Australia rapporterer høy prevalens, og når det gjelder amfetamin, har Australia og USA høyere prevalens enn Europa og Canada.
Moreover, the EU is now the major international donor supporting the work of the United Nations Office on Drugs and Crime (UNODC).
Prevalensen av kokainbruk er høyere i USA og Canada enn i EU og Australia.
parts of the world is relatively comprehensive and robust information available.
Mangelen på sammenlignbare data gjør det vanskelig å vurdere helsekonsekvensene av narkotikabruk landene imellom.
The USA, Canada and Australia can provide meaningful comparison points on estimates for last year drug prevalence.
En forsiktig sammenligning av anslag over nydiagnostiserte tilfeller av HIV relatert til sprøytebruk i 2005 tyder på at Australia, Canada og EU har under 10 tilfeller pr. million innbyggere og USA om lag 36 tilfeller pr. million.
UNODC estimates show that the prevalence of opioid use in these countries is broadly similar to that in the European Union, ranging between 0.4% and 0.6% of the adult population, with Canada slightly lower and the USA slightly higher.
Verken trendene i bruken av rusmidler eller personene som er involvert i narkotikaproduksjon og -omsetning, respekterer nasjonale eller geografiske grenser.
Estimated cannabis use is, on average, considerably lower in the European Union than in the USA, Canada or Australia.
Det er derfor viktig å erkjenne at det europeiske narkotikaproblemet er del av et større, globalt fenomen, og at det foregår en gjensidig påvirkning mellom mønstrene for narkotikabruk i Europa og andre steder.
As regards stimulant drugs, levels of ecstasy use are broadly similar worldwide, although Australia reports high prevalence levels, and, in the case of amphetamine, prevalence is higher in Australia and the USA than in Europe and Canada.
Dette gjenspeiles i EUs nye handlingsplan mot narkotika, som fokuserer på behovet av bedre europeisk samordning i internasjonale spørsmål samt viktigheten av å støtte programmer som tar sikte på å redusere narkotikatilbudet og -etterspørselen i naboland og land hvor det foregår narkotikaproduksjon.
The prevalence of cocaine use is higher in the USA and Canada than in the European Union and Australia.
Europa investerer nå store summer i internasjonale tiltak, og ifølge en fersk undersøkelse gjennomført av Europakommisjonen, bruker Det europeiske fellesskap nå minst EUR 750 millioner på å finansiere tilbuds- og etterspørselsreduserende tiltak i tredjeland.
Quantifying complexity: setting meaningful targets and developing useful summary measures
Kvantifisering av kompleksitet: å definere meningsfulle mål og utvikle brukbare målestørrelser
In addition to financial support, there is also evidence that European countries have taken seriously the commitments made at international level to develop appropriate responses to drug problems.
Det overordnede målet for alle de europeiske narkotikastrategiene er å redusere bruken av narkotika og skadene det kan medføre, både for brukerne selv og samfunnet de lever i.
In 2008, the international community will evaluate the global progress made in respect of the goals set in the 1998 special session of the United Nations on combating the world drug problem.
Selv om målet kan oppsummeres i få ord, er det viktig å erkjenne at narkotikabruk er et komplekst fenomen med mange fasetter, og at ethvert forsøk på å evaluere virkningen av en narkotikapolitikk bør gjenspeile denne underliggende kompleksiteten.
To complement the data available at international level, the EMCDDA will support the review process by providing a more detailed assessment of the European situation.
En positiv konklusjon i rapporten er at europeisk narkotikapolitikk i økende grad ser behovet for å fokusere på bestemte aktiviteter og utvikle meningsfulle mål.
As can be seen in the data presented in this report, over the last 10 years EU Member States have developed increasingly comprehensive national and EU-level coordination mechanisms, usually based around strategies and action plans.
Dette viser seg i den generelle forskyvningen i Europa mot at nasjonale narkotikastrategier kombineres med mer spesifikke og tidsbegrensede handlingsplaner, og når det gjelder europeisk samordning, i at den årlige gjennomgangen av EUs handlingsplan mot narkotika har resultert i at enkelte indikatorer er tatt ut eller modifisert etter en resultatvurdering.
In addition, they have dramatically improved the information available on the drug situation and increased investment in both supply-side and demand-side interventions.
I tillegg til å bidra økonomisk ser det ut til at europeiske land har tatt sine internasjonale forpliktelser om å utvikle hensiktsmessige tiltak mot narkotikaproblemet på alvor.
While acknowledging that the use of drugs remains a major challenge for public health and social policy within Europe, it is also important to recognise these positive developments.
I 2008 skal det internasjonale samfunn evaluere det globale arbeidet i forhold til målene som i 1998 ble fastsatt av FNs spesialsesjon for å bekjempe verdens narkotikaproblem.
The objective of all European drug strategies is to reduce drug use and the damage that drugs can cause, both to those who use them and the communities in which they live.
Som et supplement til tilgjengelige internasjonale data skal EONN bidra til evalueringsprosessen ved å foreta en mer detaljert vurdering av situasjonen i Europa.
This policy objective can be simply stated, but it is important to recognise that drug use is a multifaceted and complex phenomenon and any attempt to evaluate the impact of policies in this area has to reflect this underlying reality.
Dataene som presenteres i denne rapporten, viser at EUs medlemsstater de siste ti årene har utviklet stadig mer omfattende samordningsmekanismer både nasjonalt og på EU-plan, oftest med utgangspunkt i strategier og handlingsplaner.
A positive conclusion of this report is that European drug policies are becoming more sensitive to the need to focus on specific activities and develop meaningful targets.
Den tilgjengelige informasjonen om narkotikasituasjonen er dessuten kraftig forbedret, og medlemslandene har økt investeringene både i tilbuds- og etterspørselsreduserende tiltak.
This is reflected in the general shift in Europe towards national drug strategies being accompanied by more specific and time-limited action plans, and, at the level of European coordination, in the annual review of the current EU action plan on drugs, with indicators being dropped or modified following review of their performance.
Selv om narkotikabruk fremdeles representerer en stor utfordring for folkehelsen og sosialpolitikken i Europa, er det viktig å være klar over disse positive utviklingene.
Drug use is a global problem, and a useful insight into the relative size of the drug problem in Europe can be gained by comparing European data with information from other countries.
Narkotikabruk er et globalt problem, og å sammenligne europeiske data med informasjon fra andre land kan gi nyttig innsikt i det relative omfanget av narkotikaproblemet i Europa.
The difficulty here is that only in a few other
Problemet her er imidlertid at bare deler av verden har like omfattende og pålitelig informasjon
For evaluating actions, moving to a more focused approach is clearly helpful.
For evalueringsformål er det helt klart en fordel at tilnærmingen blir mer fokusert.
However, it is also useful to be able to have some summary measures that allow complex issues to be more easily described.
Det er imidlertid også nyttig å ha enkelte sammensatte målestørrelser som tillater beskrivelse av komplekse forhold.
Although constructing such scales and measures is difficult, a number of recent developments
Det er vanskelig å utforme slike skalaer og målestørrelser, men en rekke nye utviklinger på området virker lovende. I denne rapporten legger vi fram en ny analyse av data om narkotikarelaterte offentlige
Annual report 2007: the state of the drugs problem in Europe in this area show promise.
Årsrapport for 2007: Narkotikasituasjonen i Europa utgifter i Europa.
While the data are partial, they do illustrate the considerable sums of money spent each year in Europe on reducing drug demand and supply: somewhere between EUR 13 billion and EUR 36 billion.
Dataene er ufullstendige, men viser likevel at betydelige summer hvert år brukes på å redusere tilbud og etterspørsel av narkotika i Europa – et sted mellom EUR 13 milliarder og EUR 36 milliarder.
Moreover, it should be borne in mind that these figures do not reflect the social costs of drug use.
Disse tallene tar for øvrig ikke hensyn til de sosiale kostnadene ved narkotikabruk.
The EMCDDA is currently collaborating with the World Health Organisation (WHO) to establish a database for the collection of prison health indicators.
for tiden med Verdens helseorganisasjon (WHO) om å opprette en database for fengselshelse-indikatorer.
The general principle that those in prison should have access to the same healthcare options as are available in the wider community is not achieved in many areas for those with drug problems.
Det generelle prinsippet om at de innsatte skal ha tilgang til det samme helsetilbudet som samfunnet for øvrig, gjennomføres ikke mange steder når det gjelder personer med narkotikaproblemer.
Not only do many of those entering prison have drug problems, but studies show that drug use often continues in prison.
Mange har narkotikaproblemer allerede før de kommer i fengsel – studier viser også at narkotikabruken ofte fortsetter i fengselet.
The lack of services for drug users in prison raises the serious concern that not only is an opportunity being lost to intervene to reduce future drug use and offending behaviour but also that health gains achieved elsewhere may be undermined by a lack of services in this setting.
Mangelen på tjenester for narkotikabrukere i fengsel kan bety at man mister muligheten til å gripe inn og redusere framtidig narkotikabruk og kriminell atferd. Dessuten kan helsemessige gevinster oppnådd på andre områder undermineres av mangelen på tjenester i fengselet.
Identifying and sharing knowledge on what works
Hvordan identifisere og dele kunnskap om hva som fungerer
Among the advances that may be helpful in this direction is the development of indexes that try to capture the different costs and harms of using illicit drugs, such as the drug harm index developed recently in the United Kingdom.
Et skritt på veien her er utviklingen av indekser som forsøker å fange opp ulike kostnader og skader knyttet til bruken av illegale rusmidler, som for eksempel narkotikaskadeindeksen som er utviklet i Storbritannia. Skader er også et av nøkkelkonseptene i UNODCs nye narkotikaindeks (”illicit drug index” – IDI).
These sorts of approaches may prove useful in the future for policy analysis purposes, but they are dependent on the quality of data on which the composite measure is based and on the extent to which these data can encompass the target concept.
Slike tiltak kan bli nyttige i framtiden når narkotikapolitikken skal analyseres, men de er avhengige av kvaliteten på dataene som ligger til grunn for den sammensatte målestørrelsen, og hvorvidt dataene kan fange opp det aktuelle målkonseptet.
Harm reduction is now an explicit component of the European approach
Skadereduksjon er nå en eksplisitt del av den europeiske tilnærmingen
Increasingly, the focus of the debate on demand reduction activities of all types is on identifying those interventions for which there is evidence of effectiveness and which do not deliver unintended negative consequences.
Debatten om alle slags etterspørselsreduserende aktiviteter fokuserer i økende grad på å identifisere de intervensjonene som beviselig har effekt og ikke medfører utilsiktede negative konsekvenser.
As any intervention, if badly delivered, is unlikely to be effective or may even be counterproductive, a second plank of this work is to identify good practice and quality control measures.
Da enhver type intervensjon, hvis den ikke gjennomføres riktig, kan ha liten effekt eller til og med virke mot sin hensikt, er det også viktig å identifisere god praksis og utvikle kvalitetssikringstiltak.
The new regulation of the EMCDDA emphasises the importance of identifying and disseminating good practice.
EONNs nye forordning legger vekt på viktigheten av å identifisere og utbre god praksis.
A key difficulty here is the real world settings in which demand reduction interventions are applied.
Et nøkkelproblem her er miljøet intervensjonene for etterspørselsreduksjon gjennomføres i – det skjer nemlig i den virkelige verden, ikke under ideelle forhold.
Credible controlled studies, the gold standard for most medical interventions, are often difficult to design or simply impracticable.
Troverdige kontrollerte studier, selve “gullstandarden” for de fleste medisinske intervensjoner, er ofte vanskelig å utforme eller rett og slett umulig å få til.
The complexities of assessing evidence for effectiveness and identifying quality control standards are addressed in this report.
Kompleksiteten som er forbundet med å vurdere bevis for effektivitet og identifisere kvalitetskontrollstandarder, behandles i kapittel 2 i denne rapporten.
Cannabis: popularity may have peaked — as recognition of public health issues grows
Cannabis: populariteten kan ha nådd toppen – økt bevissthet om folkehelsemessige konsekvenser
There are still considerable differences between European countries in the nature and scale of their national drug problems and also in the range and configuration of response.
Det er fortsatt store forskjeller mellom landene i Europa når det gjelder hva slags narkotikaproblemer de har og hvor omfattende de er, samt hvordan tiltakene er organisert og i hvilken grad de er utbygget.
Despite this, there is considerable agreement on more general fundamentals: that drug policies should be balanced, comprehensive and evidence based.
Likevel er det bred enighet om de grunnleggende prinsippene, nemlig at narkotikapolitikken bør være balansert, omfattende og evidensbasert.
In the area of demand reduction, the need for prevention, treatment and social rehabilitation activities is accepted by all.
Når det gjelder etterspørselsreduksjon, er behovet for forebygging, behandling og sosial rehabilitering allment akseptert.
But, historically, the topic of harm reduction has been more controversial.
Historisk har skadereduksjon vært et mer kontroversielt tema.
This is changing, and harm reduction as part of a comprehensive package of demand reduction measures now appears to have become a more explicit part of the European approach.
Dette er i ferd med å endre seg, og skadereduksjon som et ledd i en helhetlig pakke av etterspørselsreduserende tiltak, ser ut til å ha blitt en mer eksplisitt del av den europeiske tilnærmingen.
This is evident in the fact that both opioid substitution treatment and needle and syringe exchange programmes are now found in virtually all EU Member States, although the level of service provision varies considerably.
Dette gjenspeiles i det faktum at både substitusjonsbehandling med opioider og sprøytebytteprogrammer nå finnes i så godt som alle EUs medlemsstater, selv om det er stor forskjell på tjenestenivået som tilbys.
It is also evident in a recent report from the European Commission, which found that the Council recommendation of 18 June 2003 had played a role in encouraging Member States to develop and expand harm-reduction activities.
Nylig ble det for øvrig fastslått i en rapport fra Europakommisjonen at rådsrekommandasjonen av 18. juni 2003 har vært medvirkende til at medlemsstatene har utviklet og utvidet skadereduserende tiltak.
Prison: services for drug users remain underdeveloped
Fengsler: tjenester for narkotikabrukere er fortsatt underutviklet