natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In November 1997 a meeting of environmental ministers held in Helsinki identified desertification and integrated coastal zone management as environmental priorities in the Mediterranean, together with the conservation and sustainable use of biodiversity as a 'horizontal' environmental issue.
På et møte mellom miljøministrene i Helsinki i november 1997 ble forørkning og integrert kystsoneforvaltning identifisert som prioriterte miljøoppgaver i middelhavsregionen, sammen med beskyttelse og bærekraftig utnyttelse av biodiversitet som et 'horisontalt' miljøspørsmål.
The state of the open waters in the Mediterranean Sea, based on the available information presented and assessed in this report, is considered to be generally good.
Middelhavets tilstand i områder med åpen sjø, basert på tilgjengelig informasjon som presentert og vurdert i denne rapporten, betraktes i det store og hele som god. I kystområdene er nok såkalte 'hot spots', oftest i halvt innelukkede bukter nær store havner, byer og industriområder, det største problemet i Middelhavet.
Waters in the open sea are classified among the poorest in nutrients of the world ocean; marine ecosystems still seem to function well and the Mediterranean Sea is characterised by a high diversity of marine species.
Sjøvannet på det åpne hav har liten belastning av næringsstoffer; de marine økosystemene synes fortsatt å fungere bra, og Middelhavet kjennetegnes ved stor marin artsrikdom.
Nevertheless, in several cases, natural peculiarities (e.g. seawater movement and circulation patterns) determine the state of the Mediterranean Sea and, together with pressures deriving from coastal anthropogenic activities, create hot spots which pose adverse local environmental impacts and could be persistent.
Likevel er naturlige særegenheter (f.eks. sjøens bevegelser og sirkulasjonsmønstre) avgjørende for Middelhavets tilstand, og sammen med belastningene fra menneskeskapte aktiviteter på kysten dannes 'hot spots' som medfører negative lokale miljøkonsekvenser og kan være persistente.
In contrast to relatively favourable conditions of the Mediterranean Sea itself, only a small percentage of its coastal zone is still in pristine condition, of which an even smaller proportion is protected.
I motsetning til de forholdsvis gunstige forholdene i selve Middelhavet er det bare en liten del av kystsonen som fortsatt er uberørt, og av dette er en enda mindre del vernet.
This report shows that the current threats (e.g. localised eutrophication, heavy metals, organic and microbial pollution, oil spills, introduction of nonindigenous species) are mainly the results of pressures from anthropogenic activities and hence more attention to their management and control is needed.
Denne rapporten viser at aktuelle miljøtrusler (f.eks. lokal eutrofiering, tungmetaller, organisk og mikrobiell forurensning, oljeutslipp, innføring av ikkestedegne arter) for det meste skyldes menneskelig aktivitet. Derfor må vi sette inn større krefter på å forvalte og styre disse.
Landbased activities (urbanisation, industry and agriculture) represent the main source of pollution into the Mediterranean Sea, although many uncertainties remain regarding their respective contribution, the different fluxes (rivers, atmosphere, non-point sources, etc.) and the fate of the contaminants they generate.
Landbaserte aktiviteter (urbanisering, industri ogjordbruk) representerer den viktigste kilden til forurensning i Middelhavet, men fortsatt gjenstår mye usikkerhet omkring den enkelte kildes respektive bidrag, de ulike strømmene (vassdrag, atmosfæren, ikke-punktkilder osv.) og 'skjebnen' til det enkelte stoff som dannes.
In the case of urban and industrial pollution, the main problem is the rapid population growth along the southern coasts of the Mediterranean, where there are fewer legal instruments and lesser environmental infrastructure investments.
Når det gjelder urban og industriell forurensning, er det største problemet den kraftige befolkningsveksten på Middelhavets sørlige bredd, der de rettslige virkemidlene er langt færre og det er gjort mindre investeringer i miljøinfrastruktur.
The pressure from tourism, especially in the northern
Presset fra turismen, særlig i de nordlige middelhavslandene, er ett av de problemene som må håndteres effektivt for å unngå ytterligere forringelse av miljøet i havet og på kysten.
Recommended measures
Anbefalinger til tiltak
The report also identifies several major issues, which need to be addressed to ensure higher environmental quality and better integrated information from the region:
Rapporten identifiserer også en rekke større miljøproblemer som må gripes fatt i for å sikre høyere miljøkvalitet og bedre integrert informasjon fra regionen:
Climate change: Multi-disciplinary research is still needed to assess the major environmental and socio-economic problems that may follow from accelerated sea level rise, erosion and desertification, floods and other threats that originate from climate change, and to distinguish natural fluctuations from the effects of anthropogenic activities.
Klimaendringer: Tverrfaglig forskning er fortsatt nødvendig for å vurdere de viktigste miljømessige og samfunnsøkonomiske problemene som stigende havnivå, erosjon og forørkning, flom og andre miljøtrusler som er forbundet med klimaendringene, og for å skille naturlige svingninger fra det som kan tilbakeføres til menneskelige aktiviteter.
Biodiversity: The creation of marine parks and protected areas for conservation purposes is often not sufficient as an impact-control measure, since many of the impacts derive from pressures that are not locally originated.
Biodiversitet: Å etablere havreservater og verneområder for bevaringsformål er ofte ikke tilstrekkelig som konsekvensreduserende tiltak ettersom mange av virkningene skriver seg fra belastninger som ikke har sitt utspring lokalt.
Mediterranean wilderness and important habitats need to be protected as the Mediterranean Sea is recognised as one of the richest biotopes in the world with about 6 % of the global total of higher species.
Middelhavet er faktisk en av verdens rikeste biotoper, med ca 6 % av alle verdens høyerestående arter. Derfor er det klart at middelhavregionens flora og fauna og viktige habitater må vernes.
Protection of the wilderness and habitats of the Mediterranean Sea requires integrated environmental management.
Vern av Middelhavets flora og fauna og habitater forutsetter integrert miljøstyring.
As the coasts are heavily populated and coordinated action plans for environmental management are still lacking in most places, there is a threat that the number of important habitats will decline and impacts on biodiversity will become more evident.
I og med at kyststripen er så tett befolket og samordnede handlingsplaner for miljøstyring fortsatt er mangelvare de fleste steder, er det fare for at antallet viktige habitater vil gå ned og konsekvensene for det biologiske mangfold bli tydeligere.
The following actions should be considered in order to further protect the ecosystem balance:
Følgende tiltak bør vurderes for å sikre bedre likevekt mellom økosystemene:
Develop national and Mediterranean-wide co ordinated plans for environmental management and infrastructure development, with specific attention to the coastal zones;
• innføre effektive tiltak for å verne miljøet mot de truslene skipsfarten, utbygging av kysten og beskatning av havets ressurser;
• promote the implementation of the provisions of the (CBD) Convention for Conservation of Biological Diversity and of the Mediterranean protocol on specially protected areas and biodiversity at national level in the Mediterranean, including the development of national strategies for the conservation of biodiversity, adopting the biogeographic regional approach suggested by technical bodies of the CBD;
Middelliavsprotokollen til den, om særlige verneområder og biologisk mangfold på nasjonalt plan i regionen, herunder utviklingen av nasjonale strategier for bevaring av det biologiske mangfold, ved hjelp av en biogeografisk regional tilnærmingsmåte som foreslått av konvensjonens faglige organer;
• promote the implementation of the existing action plans for the protection of the threatened species in the Mediterranean;
• fremme gjennomføringen av eksisterende handlingsplaner for vern av truede arter i Middelhavet,
• increase protection of the remnants of pristine areas.
• gi økt vern for gjenværende uberørte områder.
Sewage discharges: Sewage treatment plants are still missing from urban areas along the coasts and about 60 % of urban waste disposed in the Mediterranean Sea is still untreated.
Kloakkutslipp: Kloakkrenseanlegg mangler fortsatt i store byområder langs kysten, og omkring 60 % av alt avløpsvann slippes urenset ut i Middelhavet.
Based on the existing information, sewage should be discharged after advanced treatment in adequately designed treatment plants.
Basert på foreliggende opplysninger burde all kloakk først gå gjennom teknisk avanserte renseprosesser i dertil egnede anlegg.
The technology is available and reasonably cheap.
Teknologien er tilgjengelig, og prisen er ikke avskrekkende.
As analysed convincingly by several studies, the health costs and other economic losses, especially in tourist areas due to contamination of coastal waters, is much higher than the investment necessary for achieving an acceptable sewage effluent quality.
Flere studier har allerede overbevisende demonstrert at helsekostnadene og andre økonomiske tap, særlig i turistområder på grunn av forurensning av vannet i kystsonen, beløper seg til langt større summer enn de investeringer som trengs for å oppnå akseptabel kvalitet på det vannet som slippes ut.
Agriculture practices: In most Mediterranean countries, all types of agricultural practices and land use are treated as non-point sources of water pollution.
Jordbruk: I de fleste middelhavslandene betraktes alle typer jordbruk og all arealbruk som ikke-punktkilder for vannforurensninçr.
It is very difficult to estimate the input from these diffused sources into the Mediterranean Sea quantitatively.
Det er veldi"" vanskelig å komme med noe kvantitativt anslag over tilførselen fra disse diffuse kildene til Middelhavet.
Countries should adopt a holistic approach to waterresource management, based on the integrated assessment of water quality and ecosystem health, from the coastal waters to the entire catchment area.
Landene bør innta en helhetlig holdning til forvaltningen av vannressursen, basert på en integrert vurdering av vannkvalitet og økosystemenes helse, fra vannet i kystsonen og til hele middelhavsbassenget i sin helhet.
Fisheries: Control of fishing effort is an urgent priority identified by the General Fisheries Council for the Mediterranean (GFCM); although one must not forget that coastal fisheries by small scale boats play an
Fiskeri: Kontroll med beskatningen av fiskeriressursene er identifisert som en prioritert hastesak av General Fisheries Council for the Mediterranean (GFCM), selv om man ikke bør overse det faktum at kystfisket, med småbåter, spiller en viktig sosial og økonomisk rolle på kysten av Middelhavet.
Oil pollution: Oil reception facilities should be recommended for all big ports along the basin.
Oljeforurensning: Særlige terminaler for mottak av olje burde anbefales for alle store havner i Middelhavet.
The areas around straits and ports already appear to be top priorities for planning and protection.
Områdene rundt streder og havner synes allerede å være topp prioritert i forbindelse med planlegging og beskyttelse.
Decisions and management of the coastal zones should be made at regional, national and local level, taking into account the driving forces and pressures of the human activities including tourism in order to integrate environmental protection into economic development.
Beslutninger som gjelder kystsoner og kystzoneforvaltning bør gjøres på regionalt, nasjonalt og lokalt plan, samtidig som det tas hensyn til de drivkrefter og belastninger menneskelige aktiviteter medfører, inkludert turisme, med sikte på å integrere miljøvernhensyn i den økonomiske utvikling.
Integrated coastal zone management can be a success stoiy only if the experience and expertise are maximised and the allocation of budgets to projects which take into account the holistic environmental dimension is enhanced.
Integrert kystzoneforvaltning kan lykkes bare dersom man sikrer seg bredest mulig erfaringsgrunnlag og kunnskaper, og budsjettene til prosjekter som tar i betraktning en holistisk miljødimensjon styrkes.
Organisational and legal instruments -including market-based instruments - should be developed to control and manage coastal development, laiid reclamation and groundwater exploitation.
Organisatoriske og rettslige virkemidler - inkludert markedsbasert virkemidler - bør bygges ut for å kontrollere og styre utbyggingen av kysten, gjenvinning av arealer og utnyttelse av grunnvannet.
Improvement of data availability
Forbedring av datatilgjengeligheten
One of the major concerns identified in the report which emerges from the different issues dealt with in individual chapters is the scarcity or unavailability of comparable and, in some cases, reliable data for the Mediterranean basin as a whole.
Et av de største problemområdene rapporten identifiserer, som er forbundet med spørsmålene som behandles i de enkelte kapitler, er mangelen på eller den manglende tilgjengeligheten av data som er sammenlignbare, og faktisk ofte også pålitelige, for middelhavsregionen sett under elt.
For the assessment of the state and pressures of the marine and coastal Mediterranean environment, the following missing elements in information have been identified:
I forbindelse med en vurdering av tilstand og belastninger for hav- og kystmiljøet i Middelhavet er det klart at følgende elementer er fraværende i informasjonen:
Coastal erosion: Information - and access to existing information for its compilation at the regional level - is not available throughout the basin.
Kysterosjon: Informasjon — og tilgang til eksisterende informasjon med sikte på kompilering på regionalt plan -linnes ikke for alle områder i regionen.
Dispersal of the data among different administrative bodies, lack of knowledge
Spredningen av data på de ulike forvaltningsorganer, mangelen på kunnskap om eksisterende registre, dala som bare foreligger i rapporter som betraktes som konfidensielle (eller tilgjengelige bare etter lange og kompliserte administrative prosedyrer) forverrer problemet.
Contaminants: Although a large effort has been made through the MED POL programme, there is still a scarcity of data from some regions.
Forurensing: Selv om det er gjort en kraftinnsats med MED POL-programmet, mangler det fortsatt data for en del regioner.
The monitoring capabilities of some Mediterranean countries have to be improved.
Overvåkingskapasiteten i en del av middelhavslandene må forbedres.
Oil pollution: Attention should be given at the planning stage to identifying areas that need protection, their order of priority and the techniques to be used.
Oljeforurensning: Allerede på planleggingsstadiet er det viktig å identifisere områder som må vernes, prioriteringsrekkefølge og hvilke teknikker som skal brukes.
Microbial pollution: The problems of the effects of microbial pollution in the Mediterranean coastal zone persist and are mainly related to urban waste water.
Mikrobiell forurensning: Problemene som mikrobiell forurensning medfører i Middelhavets kystsone vedvarer og skriver seg framfor alt fra urbant avløpsvann.
Further research and data on virus contamination is required on a basin scale.
Det trengs videre forskning og data innen virologisk forurensing for hele middelhavsområdet.
The geographical imbalance of data is more acute.
Den manglende likevekten på datatilfanget geografisk sett er mer akutt.
Intake of pathogenic micro-organisms causing damage to health on a Mediterranean-wide basis still has to be determined.
Omfanget av helseskader som skyldes patogene mikroorganismer for Middelhavet sett under ett er ennå ikke kjent.
Furthermore, there are still large stretches of the Mediterranean coastal zone, mainly in the southern and eastern parts, for which records are very sparse.
I tillegg er registreringene meget sparsomme for lange strekninger av Middelhavets kystsone, særlig i sør og øst.
Sewage discharges: There is a need for further data and information on water quality and the operation of sewage treatment plants to be available.
Kloakkutslipp: På dette området trengs ytterligere data og informasjon om vannkvalitet og omfanget av behandlingen i kloakkrenseanlegg.
Radionuclides: Information on radionuclide distribution is missing from some areas of the Mediterranean Sea, particularly from the eastern and southern basins; background data should be established in these areas.
Radionuklider: Informasjon om radionuklidenes fordeling mangler for noen områder av Middelhavet, særlig den østlige og sørlige del; bakgrunnsdata bør settes opp for disse områdene.
Fisheries: Knowledge of Mediterranean fisheries needs to be improved.
Fiskeri: Kunnskapene om fiskeriene i Middelhavet må økes.
This will to a large extent depend on the quality of statistics, which is still one of the main weaknesses in dealing with real amounts of catches for the different species, as well as the structure and capacity of the different types of fishing fleets.
Dette vil i stor grad avhenge av kvaliteten på statistikken, som fortsatt er en av de store svakhetene når det er snakk om reelle fangstmengder for de ulike artene, samt strukturen og kapasiteten til de ulike fiskeflåtene.
In order to avoid biodiversity reduction special attention is essential in species introductions and habitat loss.
Artsinnføring og tap av habitater må vies særlig oppmerksomhet for å forhindre redusert biologisk mangfold.
Research on processes related to ecosystem changes and rehabilitation of degraded coastal ecosystems is also required.
Forskning på prosesser som fører til forandringer i økosystemene, og gjenoppbygging av ødelagte kystøkosystemer er også nødvendig.
The information collected by the countries around the Mediterranean Sea is not easily accessible as it is scattered in various departments and institutions and in many cases it is not available in electronic form.
13 forholdsvis vanskelig tilgjengelig ettersom den er spredt rundt på forskjellige departementer og institusjoner og i mange tilfeller ikke foreligger i elektronisk form.
It is vital that this information is centrally gathered in electronic form in a national database, as for example the exercise with the National Océanographie Data Centres (NODC), so that it can be utilised easily by decision makers in the administration and by other partners.
Det er av vital betydning at denne informasjonen blir samlet inn sentralt i elektronisk form i en nasjonal database, à la det som gjøres i de nasjonale oceanografiske datasentrene (NODC), slik at de blir et praktisk verktøy for beslutningstakere i forvaltningen og andre.
EEA, ETC/MCE and MAP could help establish the databases by giving guidance at the relevant technical level in the Mediterranean countries following the standard procedures that were adopted at basin level under the MEDPOL programme and making use of the experience and involvement in this field of the European Information and Observation Network (EIONET), coordinated by EEA.
Det europeiske miljøbyrå (EEA) og dets Europeiske emnesenter for miljøet i hav- og kystområder (ETC/MCE) og MAP vil kunne bidra til å bygge opp disse databasene ved å yte middelhavslandene bistand på det aktuelle tekniske nivå etter de standardprosedyrer som er vedtatt på regionalt plan i forbindelse med MED POL-programmet, og for å utnytte den erfaring og det engasjement som finnes på området i Det europeiske nettet for miljøinformasjon og miljøobservasjon (EIONET), som samordnes av EEA.
Development of an effective, common Mediterranean monitoring system of measurements of contaminants and their effects is still missing, although monitoring in the Mediterranean has been in place for a long time (for example, the MED POL programme initiated monitoring activities in 1975).
Noe effektivt felles overvåkingssystem for Middelhavet for måling av forurensing og miljøpåvirkninger er ennå ikke utviklet, selv om det lenge har vært overvåking på plass i Middelhavet (f.eks. iverksatte MED POL-programmet overvåkingsaktiviteter i 1975).
Unfortunately, this monitoring has not been very effective and data is often unavailable.
Dessverre har denne overvåkingen ikke vært særlig effektiv, og dataene har ofte ikke vært tilgjengelige.
However, the plan of data gathering from Mediterranean Countries has not been consistent and large data gaps can be identified both temporally and geographically.
Imidlertid har planen om datainnsamling fra middelhavslandene ikke vært sammenhengende, og det er identifisert store datahull både tidsmessig og geografisk.
Effective monitoring would include the following elements:
Effektiv overvåking må omfatte følgende elementer:
Information useful for the protection of human health, e.g. levels of contaminants in seafood, microbial quality of bathing and shellfish growing waters, and algal toxins;
• nyttig informasjon med sikte på vurdering av effektiviteten ved tiltak innen forurensningskontroll og bekjempelse (tendenser),
Research would probably be needed in order to identify sources of pollution (e.g. non-point sources in agriculture) and biological effects of long-range pollutants.
Forskning er sannsynligvis påkrevet for å identifisere forurensningskildene (f.eks. ikke-punktkilder i jordbruket) og biologiske virkninger av langtransport forurensning.
Quality assurance and control procedures should be further developed and implemented to ensure data quality and reliability.
Prosedyrer for kvalitetssikring og kvalitetskontroll må videreutvikles og implementeres for å sikre datakvalitet og -pålitelighet.
Allocated resources should increase to enable a continuous flow of high quality data.
Tildelte ressurser må økes for å muliggjøre en kontinuerlig strøm av data av høy kvalitet.
An assistance component should be developed which could include training and establishment of contacts with more advanced laboratories (sister approach).
Det bør utvikles en bistandskomponent som omfatter opplæring og opprettelse av kontakter med mer avanserte laboratorier ('søsterlaboratorier').
The latter could be further developed through training and inter-calibration exercises between laboratories.
Dette vil også kunne videreutvikles gjennom opplæring og interkalibrering mellom laboratorier.
Future action could include the facilitation and coordination of responses to transboundary issues and problems.
Videre tiltak kan omfatte tilrettelegging og samordning av tiltak innen grenseoverskridende spørsmål og problemer.
International cooperation between EU and non-EU countries, European Community bodies (CEC, EEA) and Mediterranean Institutions (MAP, CIESM, GFCM) should be further strengthened.
Internasjonalt samarbeid mellom EU-land og tredjeland, EF-organer (CEC, EEA) og regionale institusjoner (MAP, CIESM, GFCM), bør styrkes ytterligere.
Full implementation of the Barcelona Convention and its six protocols should be promoted at national level.
Full implementering av Barcelonakonvensjonen og dens seks protokoller bør fremmes på nasjonalt plan.
Existing agreements, programmes and other cooperative efforts should be further developed to achieve maximum results and avoid duplication, while moves towards sustainable development should be reinforced at regional level.
Det bør satses ytterligere på eksisterende ordninger, programmer og andre samarbeidstiltak for å oppnå maksimale resultater og unngå dobbeltarbeid. Samtidig må arbeidet for en bærekraftig utvikling styrkes på regionalt plan.
Action is needed at all policy levels; international cooperation, which should involve European Community bodies, should therefore play a fundamental role in the field of policy, research and information gathering through adequate resources directed to activities in the region.
Tiltak trengs på alle politiske nivåer, og internasjonalt samarbeid, inkludert med De europeiske fellesskaps organer, bør trekkes inn i politikk, forskning og informasjonsinnsamling, med tilstrekkelige midler kanalisert mot aktiviteter i regionen.