natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nitrate concentrations in rivers have not changed and smaller rivers stand out with high concentrations.
Nitratkonsentrasjonen i elver har ikke endret seg, ogmindre elver utmerker seg med høye konsentrasjoner.
Emission of greenhouse gases
Utslipp av drivhusgasser
Land use
Bruk av land
The challenge thus lies in the evolving patterns and scale of consumption and production: transport is constantly increasing, in particular those modes that are least sustainable (road and air); transport is a core activity of the tourism sector that is becoming the first service sector in the European economy; new consumerism expenditures arise, shifting from basic to less basic needs (transport, fuel, recreation); agriculture, though no longer expanding, remains largely intensive.
Utfordringene ligger dermed i det stadig endredemønsteret i og omfanget av forbruk og produksjon:transporten øker stadig, særlig for de transportmåtenesom er minst bærekraftige (vei- og lufttransport), transporter en kjerneaktivitet innen reiselivssektoren, som er i ferdmed å bli den største økonomiske sektoren i Europa, detoppstår nye forbruksmønstre med et skifte i vektlegging tilmindre grunnleggende behov (transport, drivstoff,rekreasjon), landbruket forblir i hovedsak intensivt selv omdet ikke lenger utvides.
The demand for transport fuels is growing faster than overall energy demand.
Avfallsproduksjonen øker fortsatt (i størrelsesorden 5-10 %i perioden 1995-1998) og er fortsatt nært knyttet opp motden økonomiske veksten.
The average growth rate of total passenger-kilometres in the period 1980 to 1998 was 2.8 % per year, slightly higher than that of GDP.
EUs samlede energiforbruk økte i snitt med mer enn 1 %årlig mellom 1980 og 1998, og i forhold til en vekst i BNPpå 2 %, tilsier dette at frikoplingen ikke er absolutt.
Only a sliglu decoupling from economic growth is expected by 2010.
Fram mot 2010 forventes bare en svakfrikopling fra den økonomiske veksten.
If environmental and sustainability aims and targets are to be reached, higher efficiencies in the use of material and energy will be necessary.
Dersom miljømessige og bærekraftige målsettinger skalnås, kreves større effektivitet i material- ogenergiutnyttelsen.
On-going policy challenges
Vedvarende utfordringer i politikken
Facts and figures
Fakta og tall
Progress in eco-efficiency The integration of environment in sector policies is slowly progressing through the widening scope of instruments.
Framgang i miljøeffektivitet Integreringen av miljøhensyn i sektorpolitikken går sakteframover ved at virkeområdet for virkemidlene utvides.
Electricity generation: carbon intensity of fossil fuels has decreased, however action is required to ensure further reduction in line with obligations under the Kyoto Protocol. ©
Fra 1990 til 1998 økte miljøeffektiviteten innen transport,energiforsyning og landbruk, noe som resulterte i enabsolutt frikopling for forsurende stoffer og ozonforløpere.
Key indicators freight transport
150 energibruk irrig asjon
Eco-efficiency (index 100=1990) passenger transport household expenditures energy use
110 utslippav drivhusgasser total avkastning avenergiforsyning
Transport emissions of greenhouse gases emission of greenhouse gases (carbon dioxide) emissions of acidifying substances
90 forbruk av gjødningsstoffer utslippav ozon-forløpere utslipp av ozon-forløpere
In agriculture, the increase in productivity per hectare has delivered little progress in improving eco-efficiency, with fairly constant use of energy, water and irrigated land, and fertilisers and pesticides.
Innen landbruket har produktivitetsøkningen per hektar gittliten miljøeffektivisering pga. relativt stabil bruk av energi,vann og irrigerte arealer, samt kunstgjødsel ogplantevernmidler.
An effective implementation of existing environmental legislation would contribute to more progress.
Effektiv gjennomføring av eksisterende miljølovgivning villekunne bidratt til en kraftigere framgang.
Growth in the economy and population still requires additional energy use.
Økonomisk vekst og befolkningsvekst krever fortsatt øktenergiforbruk.
Energy-related carbon dioxide emissions have been partially decoupled from such growth.
Energirelaterte CO2-utslipp er delvisfrikoplet fra denne veksten.Miljøeffektivitet i landbruket: mindre framgang enn iandre sektorer.
Agriculture eco-efficiency: less progress than in other sectors. The consumption of fertilisers and pesticides has been reduced, but problems of nutrient surplus persist.
Forbruket av kunstgjødsel ogplantevernmidler har gått ned, men problemene mednæringsoverskudd består.Husholdninger: CO2-utslippene lå i 1997 nær 1990-nivå tiltross for bedret energieffektivitet og en overgang fra kull ogolje til gass.
Household sector: carbon dioxide emissions in 1997 were close to the 1990 level, despite improvements in energy efficiency and switching from coal and oil to gas.
Fordelene ved økt miljøeffektivitet blir imidlertid motvirketav ekspansjonen i nøkkelsektorer som transport ogturisme, noe som er til hinder for en absolutt reduksjon iden totale miljøbelastningen.
Every day during 1990-1998, about 10 hectares of land (10 football pitches) were taken for motorway construction in the EU.
10 hektar(tilsvarende 10 fotballbaner) tapt til utbygging avmotorveier i EU.
Key indicators
Uttak av vann m3
Overall energy and carbon efficiency
/innbygger m3 /innbygger 2000
1000 long term average resource: 870 mVcapita
1000 gjennomsnittlig langsiktig ressurs(870 m3/innbygger)
750 total abstraction
750 totalt uttak
500 total abstraction public water supply industry agriculture
500 totalt uttak vannforsyning industri
250 energy related CO2 emissions public water supply industry
250 utslipp (CO2
Consumerism and pricing of goods and services To achieve higher efficiencies, actions that influence the character and scale of production and consumption are required.
Forbruk og prising av varer og tjenester For å oppnå større effektivitet kreves tiltak som påvirkerproduksjonens og forbrukets karakter og omfang.
A common approach to this in the EU has been through pricing and subsidies policies.
EU harvanligvis nærmet seg dette problemet ved hjelp av en prisog subsidieringspolitikk.
Household expenditure is nearly twice what it was in 1980. Marked increase on recreation, transport (only +3 % on public transport) and tourism (+16 % between 1990 and 1997). ©
Husholdningenes forbruk er nesten doblet siden 1980.Markert økning innen rekreasjon, transport (bare +3 %innen offentlig transport) og reiseliv(+16 % i perioden1990-1997).
Correct price signals require full internalisation of external costs, confronting those who cause environmental damage with the correct bill.
Riktige prissignaler krever full internalisering av eksternekostnader, altså at de som forårsaker miljøskadene skalbetale regningen.
Within proposed tax reforms, a common way of internalisation is through environmental taxation.
Etter hvert som inntektene øker, reduseres effekten avfinansielle stimuli, og samfunnets aksept for finansielle
Prices in the tourism industry are continually decreasing resulting in more trips per capita.
Prisene i reiselivsnæringen synker, noe som fører til flerereiser per innbygger. Dette fører igjen til at intensitetenøker og dermed at reisemålenes bæreevne trues.Eksterne transportkostnader er på ca.
Road transport is responsible for more than 95 % of these costs.
8 % av BNP.Veitransporten står for mer enn 95 % av disse kostnadene.
Average external costs of passenger transport in 1995 medical care and health e
Gjennomsnittlige eksternekostnader forpassasjertransporti 1995 transport ogkommunikasjoner
Key indicators
150 inntekter
Integration policy implies a more dedicated search for such synergies.
Integrasjonspolitikken forutsetter at det legges større vektpå å finne slike synergieffekter.
International agreements appear to be effective, but in general work only slowly.
Internasjonale avtaler syneså være effektive, men tar generelt sett lenger tid for åvirke.
More than 20 % of EU farmland was covered by agrienvironmental measures in 1998, while one farmer out of seven had an açri-environment contract. ©
Den økonomiske støtten til distriktsutvikling (herundermiljøtiltak for landbruket) har økt fra 5 % i 1996 til 10 % i2000.Mer enn 20 % av EUs jordbruksland kom i 1998 inn undermiljøtiltak for landbruket, mens én avsju bønder haddeinngått kontrakt om miljøtiltak i landbruket.
Market-based instruments are sometimes effective as stand-alone, but also often act supportively by reinforcing other instruments and providing sources of money for financial support to environmental innovation.
Markedsbaserte virkemidler er i enkelte tilfeller effektivealene, men virker også ofte understøttende ved å forsterkeandre virkemidler og skaffe finansiering til innovasjon påmiljøområdet.
In many instances taxes and economic incentives are not strong enough, resulting in incomplete internalisation of external effects and too much leeway for economic activities.
I mange tilfeller er avgifter og økonomiskeinsentiver ikke sterke nok virkemidler, noe som resulterer ien ufullstendig internalisering av eksterne effekter og et forfritt spillerom for de økonomiske aktiviteter.
Also, environmental taxes become less effective if income (of a firm or a household) grows faster than the tax rate.
Miljøavgifter blir også mindre effektive dersom inntektene(til en bedrift eller husholdning) øker raskere enn avgiftene.
In many countries the market for organic products is still small; it is, however, growing everywhere.
Selv om markedet for organiske produkter i mange landfortsatt er begrenset, er det dog voksende.EUs investeringer i transportinfrastruktur økte med 17 % iperioden 1980-1996, men fordelingen på de uliketransportmåtene har holdt seg omtrent uforandret: ca.
EU transport infrastructure investment grew by 17 % in the period 1980-1996 but the investment shares in different transport modes have remained almost unchanged: about 2/3 for road and 1/3 for rail.
2/3på veitransport og 1/3 på jernbanetransport.Fornybare energikilder står nå for 14 % avelektrisitetsproduksjonen i EU. Økningen var på ca. 3 %
Carbon dioxide intensity of conventional thermal electricity generation
Andel av fornybar energi av brutto kraftforbruk
Share of renewable energy in gross electricity consumption
Karbondioksidintensitetav konvensjonell termiskeffektgenerering
Agreements with economic entities as regards their environmental behaviour are growing into contracts that encompass the full economic process, as with management contracts in agriculture.
Virkemidler som frivillige avtaler betraktes generelt somviktige pga. sin myke virkning ved at de øker støtten til ogaksepten for andre virkemidler og bedrer vilkårene for eneffektiv gjennomføring av miljø- og integrasjonspolitikken.
Energy standards for houses and the introduction of more efficient electrical appliances and heating installations have not led to a decrease in total energy and electricity consumption by households.
Ting tyder på at politikken for en bærekraftig utviklingutvides: miljøregulering går over til å bli integrertregulering, f.eks. når det gjelder politikken for integrertforebygging og kontroll av forurensning (IPPC) og integrertproduktproduksjon (IPP).
The share of the more environmentally friendly freight modes (rail, inland waterways, short sea shipping) has decreased by 10 % in the period 1980 to 1998.
Bruken av miljøavgiftervidereutvikles til en bredere økologisk avgiftsreform.
More than 3 million farms disappeared in the EU between 1975 and 1995. This is partly due to scale enlargement supported by the CAP.
årlig i perioden 1989-98, men for å nå målsettingen for2010 trengs en årlig økning på 5,5 %.Andelen avkombinert varme-og kraft-produksjon i EUsbrutto energiproduksjon gikk opp fra 9 % i 1994 til 11 % i1998.
This resulted, together with a 12 % reduction in permanent pastures, in a considerable concentration on agrie iti turai production. 66 % of biodegradable municipal waste ends on landfills.
Dette er 7 % lavere enn EUs veiledende målsetningom 18 % innen 2010.Det er observert en betydelig økning i nasjonal ogsubregional miljømerket turisme siden 1990, men denneturismen er fortsatt ytterst marginal.En vesentlig bieffekt av den positive utviklingen innenrensing avavløpsvann er økningen i total produksjon avkloakkslam.
No improvements have been reached in countries having highest rates for landfilling.
Til tross for en forventet økning innenresirkulering, forventes den totale slam-mengden å økemed 50 % fram mot 2005.
Biodegradable municipal waste landfilled as a percentage of total generation
Utslipp av drivhusgasser mellom 1990-1998sammenliknet med målene fastsatt i Kyoto-protokollen
Nature and biodiversity: designation of special protection areas number of areas
Sektor bidrag til reduksjon av atmosfæriskeforurensende utslipp id r as se er id id g o ks n er e p
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities
Natur og biologisk mangfold: betegnelse påspesielle beskyttelsessoner
2001 — 21 pp. — 21 χ 9,9 cm
Østerrike, Finlandog Sverige
About the report
Bestillingsskjema
The main aim is to present key environmental indicators in order to report, on a regular and consistent basis, on progress In a number of policy areas at the European level.
Fyll ut skjemaet med BLOKKBOKSTAVERog send det til din lokale bokhandel eller til en av salgsrepresentantene for EUspublikasjonskontor: http://eur-op.eu.int/general/en/s-ad.htm.
Paving the way for EU enlargement
På vei mot et utvidet EU
Legal n o t i c e T h e contents of this publication do not necessarily relect the oficial opinions of the European Commission or other European Communities institutions.
Merknad Innholdet i denne rapporten gjenspeiler ikke nødvendigvis den offisielle holdningen til Europakommisjonen eller andre institusjoner i Det europeiske fellesskap.
Neither the European Environment Agency nor any person or company acting on the behalf of the Agency is responsible for the use that may be made of the information contained in this report.
Verken Det europeiske miljøbyrå eller personer eller selskaper som handler på byråets vegne er ansvarlig for den bruk som eventuelt måtte bli gjort av informasjonen i denne rapporten.
For rights of translation or reproduction please contact EEA project manager Ove Caspersen (address information below).
Denne rapporten finnes på Internett: http://www.eea.eu.int
A great deal of information on the European Union is available on the Internet.
Det finnes mer informasjon om Den europeiske unionen på Internett.
It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu.int).
Tilgang til informasjonen fås gjennom Europa-serveren (http://europa.eu.int).
Environmental p r o d u c t i o n T h i s publication is printed according to the highest environmental standards.
Miljøvennlig framstilt Denne publikasjonen er trykt i henhold til høyeste miljøstandard.
฀ c ฀ e ฀ r ฀ t ฀ a ฀ i ฀ n ฀ ฀ ฀ a ฀ i ฀ r ฀ ฀ ฀ p ฀ o ฀ l ฀ l ฀ u ฀ t ฀ a ฀ n ฀ t ฀ s ฀ ฀ ฀ ( ฀ e ฀ . ฀ g ฀ . ฀ ฀ ฀ N ฀ O
Vei- og jernbanenettene er mindre utbygd, og problemer knyttet til fragmenteringen av landarealer er derformindre uttalt. Men dette forandrer seg raskt.
฀ ) ฀ ฀ ฀ s ฀ h ฀ o ฀ w ฀ ฀ ฀ t ฀ h ฀ a ฀ t ฀ ฀ ฀ t ฀ h ฀ e ฀ ฀ ฀ A ฀ C ฀ s ฀ ฀ ฀ a ฀ r ฀ e ฀ ฀ ฀ o ฀ n ฀ ฀
Bilparkener i snitt fire-fem år eldre, så de ligger flere år bak EU når det gjelder innføring av renere teknologi og drivstoff.
฀ t ฀ h ฀ e ฀ ฀ ฀ w ฀ a ฀ y ฀ ฀ ฀ t ฀ o ฀ ฀ ฀ b ฀ r ฀ i ฀ d ฀ g ฀ i ฀ n ฀ g ฀ ฀ ฀ t ฀ h ฀ i ฀ s ฀ ฀ ฀ t ฀ e ฀ c ฀ h ฀ n ฀ o ฀ l ฀ o ฀ g ฀ y ฀ ฀ ฀ g ฀ a ฀ p ฀ . ฀ ฀ ฀ U ฀ r ฀ b ฀ a ฀ n ฀ ฀ ฀ a ฀ i ฀ r ฀ ฀ ฀ q ฀ u ฀ a ฀ l ฀ i ฀ t ฀ y ฀ , ฀ ฀
Luftkvaliteten i byene er imidlertid fortsatt dårlig. Trafikkveksten motvirker i økende grad den innsatsen somgjøres på biler og infrastruktur for å bedre trafi kksikkerheten— antallet drepte i trafikken har nå stabilisert seg rundt 21 000 i året i søkerlandene, mot 41 000 i EU.
Environmental pressures from
Sammenligning mellom søkerlandene og EU (i absolutte tall) for miljøbelastninger, BNP og transportytelse, alle pr. innbygger
Energy consumption* (kg oil equivalents)
Energiforbruk* (kg oljeekv.)
A C transport in 2000 (or 1999)
Miljøbelastninger fra transport 2000 (eller 1999)
2 emissions (kg)
CO2-utslipp (kg)
N O x emissions (kg)
NOx-utslipp (kg)
Road fatalities* (per million persons)
Ant. trafikkdrepte* (pr. mill. innb.)
* Data refers to 1999.
Merknad: * Data gjelder 1999.
Cyprus, Malta and Turkey not included in AC data.
1 Kypros, Malta og Tyrkia er ikke inkludert i dataene for søkerlandene.
Bulgaria and Turkey not included in AC data.
2 Bulgaria og Tyrkia er ikke inkludert i dataene for søkerlandene.
Estonia and Turkey not included in AC data.
3 Estland og Tyrkia er ikke inkludert i dataene for søkerlandene.
Turkey not included in AC data.
Tyrkia er ikke inkludert i dataene for søkerlandene.
Current policies prioritise infrastructure development and technology and fuel regulation; a more integrated approach is not yet emerging
Dagens politikk prioriterer infrastrukturutbygging, teknologi og drivstoffregulering — vi ser fortsatt ingen tegn til en mer integrert tilnærming
Paving the way for EU enlargement
På disse feltene har EU gjort en del framskritt.
TERM background and c o n t e x t T h i s is the third indicator-based report under the transport and environment reporting mechanism (TERM) – following the previous reports (TERM 2000, TERM 2001) – including for the irst time the countries that have applied for EU membership: the accession countries (ACs).
TERM — bakgrunn og kontekst Dette er den tredje indikatorbaserte rapporten under EUs rapporteringsmekanisme for transport og miljø (TERM) og oppfølgeren til de to første (TERM 2000 og TERM 2001), og omfatter for første gang landene som har søkt om EU-medlemskap, søkerlandene.
The report compares the trends there with recent EU developments.
Rapporten sammenligner trendene der med den siste tids utvikling i EU.
The main aim of TERM is to monitor the progress and effectiveness of transport and environment integration strategies on the basis of a core set of indicators.
Det fremste formålet med TERM er å overvåke framdriften for strategiene for integrasjon av transport og miljø på grunnlag av et sett kjerneindikatorer.
The TERM indicators were selected and grouped to address seven key questions:
TERM-indikatorene er definert og gruppert omkring syv nøkkelspørsmål:
Is the environmental performance of the transport sector improving?2.
Skjer det noen forbedring av transportsektorens miljøytelse?
Are we optimising the use of existing transport infrastructure capacity and moving towards a better-balanced intermodal transport system? 5.
Optimaliserer vi bruken av den eksisterende transportinfrastrukturen, og beveger vi oss i retning av et mer balansert transportsystem?
How effectively are environmental management and monitoring tools being used to support policy- and decision-making?
Hvor effektivt blir verktøy som miljøstyring og miljøovervåking utnyttet av politikere og beslutningstakere?
These questions – excluding question 3 for which there is insuficient data – provide the structural framework for the presentation of key trends and messages that follow in the rest of the summary.
Disse spørsmålene – bortsett fra spørsmål 3, hvor datagrunnlaget er for spinkelt – utgjør det strukturelle rammeverket for presentasjonen av nøkkeltrender og -budskap i resten av sammendraget.
A description of the related transport and environment policy docu ments is given on page 17
* En beskrivelse av de aktuelle transport- eller miljøpolitiske dokumentene er gitt på side 17.
The ’smiley’ faces next to each indicator aim to give a concise assessment of the indicator trend in the ACs, based on the following broad guidance: positive trend, moving towards policy objective or t a r g e t
‘Smileansiktene’ utenfor hver indikator gir en konkret vurdering av indikatortrenden i søkerlandene, basert på følgende generelle retningslinjer:
J K some positive development, but either insuficient to reach policy objective or mixed trend within the indicator
!∀positiv trend, utviklingen går i retning av politiske mål
L unfavourable trend, moving away from policy objective or target impossible to evaluate the trend because of data gaps or lack of policy objective or target.
∃ ugunstig trend, utviklingen går i motsatt retning av politiske mål umulig å vurdere trenden pga. sprikende data eller mangel på politisk mål.
Is the environmental performance of the transport sector improving (1)?
Skjer det noen forbedring av transportsektorens miljøytelse (1)?
Energy consumption by transport is increasing rapidly, mainly as a result of growth in road transport
Energiforbruket i transportsektoren øker kraftig, hovedsakelig på grunn av veksten innen veitransport
AC transport CO emissions dropped in the early 1990s, but
-utslippene fra transportsektoren i søkerlandene gikk ned i
L are now growing with trafic volumes
∃ begynnelsen av 1990årene, men øker nå i takt med økningen i trafikkvolum kkvolum
AC transport emissions of air pollutants dropped at the beginning of the 1990s, and have since stabilised
Utslippene av luftforurensende stoffer fra transportsektoren i søkerlandene gikk ned i begynnelsen av 1990-årene og har siden stabilisert seg
K exposed to pollution levels that pose health risks
Luftkvaliteten i byene blir bedre, men befolkningen i byene utsettes stadig for nivåer av forurensning som utgjør en helserisiko
K levelling at around 21 000 a year
Antall trafikkdrepte i søkerlandene gikk ned i begynnelsen av 1990årene, men har nå stabilisert seg rundt 21 000 i året
Environmental pressures from transport for ACs and EU-15, Figure 21990-2000
Miljøbelastninger fra transportsektoren i søkerlandene og EU-15, 1990–2000
Transport energy consumption (AC9)
Energiforbruk(AC9) søkerstater
2 e m i s s i o n s
2 - utslipp
Energy consumption includes road, rail, domestic and international aviation, inland navigation, oil pipelines and non-speciied transport (AC-9 excludes the Baltic States and Slovenia due to miss- ing 1990 and 1991 data).
Merknad: Energiforbruket omfatter veitransport, jernbane, innenriks og internasjonal luftfart, innenriks skipsfart, oljerørledninger og ikke nærmere spesifisert transport (tallene for de 9 søkerlandene omfatter ikke de baltiske land og Slovenia, som mangler data for 1990 og 1991).
Emission data include all transport modes except international aviation and maritime shipping; AC-10 excludes Cyprus, Malta and Turkey, AC-12 excludes Malta.
Utslippsdataene omfatter alle transportmåter unntatt internasjonal luftfart og skipsfart. Tallene for de 10 søkerlandene omfatter ikke Kypros, Malta og Tyrkia, de 12 søkerlandene er eks. Malta.Kilder: IEA 2001a, EEA 2002a-e og EMEP 2002, UNECE 2001b, Eurostat 2002a, Verdensbanken 2002.
Is the environmental performance of the transport sector improving (2)?
Skjer det noen forbedring av transportsektorens miljylse (2)?
Land fragmentation in the ACs is less than in the EU, but is increasing with infrastructure development
Arealfragmenteringen er mindre i søkerlandene enn i EU, men øker i takt med infrastrukturutbyggingen
Extension of infrastructure networks is increasing pressures on designated nature areas
Utbyggingen av infrastrukturnettene øker belastningene på vernede naturområder
L remains stable in the Baltic Sea and is not monitored in t h e B l a c k Sea
Antallet påviste illegale oljeutslipp fra skipsfarten er stabil i Østersjøen.
Numbers of end-of-life vehicles and used tyres are expected to
Tilsvarende overvåking skjer ikke i Svartehavet
Figure 3(a) Annual number of observed oil slicks per light hour in the Baltic Sea and North Sea and (b) treatment of waste tyres in the EU+3
Antallet vrakede kjøretøy og kasserte bildekk forventes å øke betraktelig
Number of oil slicks per flighthour% share0.35100
Årlig antall observerte oljeflak pr. flytime i Østersjøen og Nordsjøen og (b) behandling av kasserte bildekk i EU+3
ETRA, 2002.
Prosenttall er basert på tonn dekk.Kilder: Helsinki-konvensjonen (http://www.helcom.fi/), Bonn-avtalen (http://www.bonnagreement.org), ETRA 2002.
Are we getting better at managing transport demand and at improving the modal split?
Blir vi bedre til å styre transportbehovet og forbedre fordelingen på transportmåter?