natgillin/translations-raw huggingface dataset:
At the beginning of 2004, Estonia enacted stricterpenalties with respect to most drugrelated crimes,particularly in the presence of aggravating circumstances.In the United Kingdom, the maximum penalty for traffickingclass C drugs has increased from five to 14 years’imprisonment.
I begynnelsen av 2004 vedtok Estland strengerestraffer for de fleste narkotikarelaterte lovbrudd, særligisaker hvor det foreligger skjerpende omstendigheter.IStorbritannia er maksimumstraffen for handel med såkalte“Class C”-stoffer satt opp fra 5 til 14 års fengsel.
In addition, recent years have seen anincreased emphasis on sentences for the specific offencesof distributing to young people (above) and for traffickingoffences in Greece in 2001, in Lithuania in 2000 and in Ireland in 1999.
I tillegghar mange land i løpet av de siste årene lagt økt vekt på åfå pådømt lovbrudd som spesifikt omfatter distribusjon tilunge mennesker (jf. over) samt handel (Hellas i 2001,Litauen i 2000 og Irland i 1999).
This unanimous growth in the severity ofpenalties for drug trafficking is reflected in the Europeanframework decision of October 2004, laying downminimum provisions on the constituent elements of criminalacts and penalties in the field of illicit drug trafficking.
Denne samstemteskjerpingen av straffen for narkotikahandel gjenspeiles i EUs rammevedtak av oktober 2004, som fastsetterminstebestemmelser for hva som skal defineres somforbrytelser og minstestraffer når det gjelder ulovlignarkotikahandel.
Drugs in the workplace
Rusmidler på arbeidsplassen
During the reporting period several countries also madechanges in their drug legislation to the penalties that canbe imposed for various offences, besides those reviewedabove and that specifically involve young people.Forexample, it was reported last year that Belgium andthe United Kingdom effectively lowered the penalty fornon-problematic cannabis possession.
I løpet av rapporteringsperioden foretok flere land ogsåendringer i narkotikalovgivningen med hensyn til hvilkestraffer som kan idømmes for ulike lovbrudd, utenom desom er nevnt over og som spesifikt gjelder ungemennesker. For eksempel ble det i fjor rapportert at Belgiaog Storbritannia satte ned straffen for uproblematiskcannabisbesittelse. I Belgia klargjorde et nytt direktiv ifebruar 2005 unntakene fra den nedsatte straffen ogoppfordret til full straffeforfølgning i saker som involverte“ordensforstyrrelse”.
This includespossession of cannabis in or near places whereschoolchildren might gather (schools, parks, bus stops) andalso ‘blatant’ possession in a public place or building.
Dette innbefatter besittelse avcannabis på eller i nærheten av steder hvor skolebarn ogungdom kan samles (skoler, parker, busstopp), og“åpenbar” besittelse på offentlig sted.
In Denmark, a May 2004 amendment to the Euphoriant Substances Act, together with a public prosecutor’scircular, stated that the possession of drugs for own usewill now normally be punishable by a fine rather than thewarnings issued previously.
I Danmark medførteen endring i ’Lov om euforiserende stoffer’ vedtatt imai2004, sammen med et rundskriv fra Rigsadvokaten,atbesittelse av narkotika for eget bruk nå normalt vilkunnestraffes med bøter i stedet for advarsler, somtidligere ble gitt.
Two countries reported moves to legislate on drugs in theworkplace.
Dette følger et mønster av endringer i straffealternativenefor bruk og omsetning som vi har sett avtegne seg i løpet
In Finland, the Act on Protection of Privacy in Working Life (759/2004) aims at regulating andenhancing the privacy of the employee in relation to drugtesting in working life.
I Finland har “Lagen omintegritetsskydd i arbetslivet” (759/2004) som målsettingå regulere og styrke arbeidstakernes personvern medhensyn til rusmiddeltesting på arbeidsplassen.
During employment, the employeemust provide a certificate only if there is just cause tosuspect that he or she is addicted to or working under theinfluence of drugs.
Under ansettelsesforholdet erarbeidstakeren pålagt å framlegge attest bare dersom deter saklig grunn for å mistenke at han eller hun er avhengigav eller påvirket av rusmidler i arbeidstiden.
In Ireland, the Safety, Health and Welfare at Work Bill waspublished in June 2004.
I Irland ble Lov om sikkerhet, helse og velferd i arbeidslivet(Safety, Health and Welfare at Work Bill) offentliggjort ijuni 2004.
One section requires thatemployees ensure that they are not under the influence ofany intoxicant(s) while at work to the extent that theywould endanger their own safety, health or welfare atwork, or that of any other person.
Én paragraf krever at ansatte skal forsikre at deikke er så påvirket av rusmidler i arbeidstiden at de setteregen eller andres sikkerhet, helse eller velferd i fare.
These follow the pattern of changes to possible penalties forusers and traffickers that has emerged over the last fewyears, as reported by the EMCDDA(19).
Lovenkrever også at ansatte, hvis arbeidsgiver har saklig grunn av de siste årene, og som EONN har rapportert om(19).I2003 opprettet f.eks. Belgia en ny kategori lovbrudd somtillater at uproblematisk cannabisbruk ikke påtales, Hellasreduserte maksimumstraffen for narkotikabruk fra fem til ettår, og Ungarn fjernet narkotikabruk som lovbrudd frastraffeloven.
In 2002, Estoniaremoved the offence of repeated use or possession of asmall amount of illicit drugs for personal use (with itsassociated maximum three-year prison sentence), although Lithuania added the offence of possession to its penal code,with a potential punishment of imprisonment for up to twoyears.
I 2002 fjernet Estland gjentatt bruk ellerbesittelse av små mengder illegale narkotiske stoffer foreget bruk (og maksimumstraffen på tre års fengsel) frastraffeloven.
In 2001, Luxembourg decriminalised cannabis useand removed the associated prison sentence for simplecannabis use not associated with aggravatingcircumstances, and Finland enacted the drug user offence,with a lower maximum sentence of imprisonment andsummary penal proceedings by the prosecutor.
Samtidig gjorde Litauen besittelse straffbart,med en strafferamme på inntil to års ubetinget fengsel.I2001 avkriminaliserte Luxembourg cannabisbruk ogavskaffet fengselsstraff for bruk av narkotika når det ikkeforeligger skjerpende omstendigheter, og Finland satte nedstrafferammen for narkotikabruk og ga påtalemyndighetenadgang til forenklet rettergang.
In 2000,Portugal enacted administrative sanctions for drug use,though in the same year Poland removed the exemptionfrom punishment previously possible for the offence ofpossession.
I 2000 innførte Portugaladministrativ straff for narkotikabruk, mens Polen sammeår opphevet det tidligere straffefritaket for besittelse.
This pattern does not, however, reflect a
Dettemønsteret innebærer imidlertid ikke en oppmyking av
Chapter 1: New developments in policies and laws perceived phenomenon, and drug testing for anythingother than actual influence may raise complicated legalissues of privacy under certain national and internationallaws.
Kapittel 1: Politikk og lovgivning – nye utviklinger for å kreve det, underkaster seg relevante, rimelige ogforholdsmessige tester som skal gjennomføres avkompetent personell.
Prevention in specific settings, such as in the workplace, ishighlighted in the new EU action plan.
øker både i utbredelse og hyppighet.
The increasedemphasis on targeted prevention may be a counterweightto the general trend towards the reduction in the severity ofpenalties for drug users, perhaps as a result of concernabout the prevalence and frequency of drug use in the EU.However, there are no clear figures on the true size of this
Det finnes imidlertidingen entydige tall over omfanget av dette fenomenet, ogbruk av rusmiddeltesting for noe annet formål ennpåvisning av faktisk påvirkning, kan reise komplisertenasjonale og internasjonale juridiske problemstillingervedrørende personvern. I mellomtiden fortsetter privateinvestorer å arbeide for å gjøre prøvetakingsutstyret mernøyaktig og brukervennlig.
Drugrelated public nuisance: trends in policyandmeasures, in EMCDDA 2005 annual report:selected issues
EUs nye handlingsplan vektlegger nå forebyggende arbeidi utvalgte miljøer, som arbeidslivet.
How are the nature and the extent of the phenomena to beassessed?
Narkotikarelatert ordensforstyrrelse: trender forpolitikk og tiltak, i EONNs årsrapport for 2005:utvalgte aspekter omfattende er det?
What are the policies aiming to achieve andwhat types of interventions are being implemented,regardless of whether or not they are specifically andexplicitly designed to reduce drugrelated public nuisance?Are any evaluation results already available and are qualitystandards for intervention established?
Hva slags retningslinjer finnes, og hvaslags intervensjoner gjennomføres, uten hensyn til hvorvidtde er spesifikt eller uttrykkelig utformet for å reduserenarkotikarelaterte ordensforstyrrelser? Finnes det alleredeevalueringsresultater og er det etablert kvalitetsstandarderfor intervensjonene?
All these are amongthe core questions that this selected issue aims to address.
Alt dette er blant kjernespørsmålenesom tas opp i dette utvalgte aspektet.
Public nuisance is an emerging concern within drug policydebate, at both national and European level.
Med sin gjennomgang av utviklingen av narkotikarelatertordensforstyrrelse i den politiske debatten i Europa, ønsker EONN å informere beslutningstakere og det bredepublikum om fenomenets natur og trender samt tiltak pådette feltet innen narkotikapolitikken.
Behavioursand activities usually covered by the term ‘drug-relatedpublic nuisance’ have long existed in most of the Member States, candidate countries and Norway.
I den narkotikapolitiske debatten på nasjonalt og europeiskplan er ordensforstyrrelse et tema som stadig oftere dukkeropp.
Hence, we arelooking not at new phenomena, but rather at a newtendency in drug policy, apparent in at least some Member States, to categorise and collate these phenomena underan umbrella concept, and to set the reduction in theiroccurrence as an objective of national drug strategy.
De fleste medlemsstatene, søkerlandene og Norge harlenge opplevd atferd og aktiviteter som vanligvis omfattesav begrepet “narkotikarelatert ordensforstyrrelse”.
By presenting a timely review of the development of drugrelated public nuisance in the policy debate in Europe, the EMCDDA aims to inform policy-makers and the public atlarge about the nature of the phenomenon and the trendsand measures in this area of drug policy.
Det eraltså ikke snakk om et nytt fenomen, men heller en nytendens innen narkotikapolitikken – som i hvert fall kan seesi noen medlemsstater – til å kategorisere og kollatere dissefenomenene under et paraplybegrep og sette reduksjon avforekomsten av disse opp som et mål for den nasjonalenarkotikastrategien.
To what extent is this tendency shared by Europeancountries?
I hvilken grad er denne tendensen felles for landene i Europa?
Is there a consensual definition for this concept?
Finnes det noen konsensusdefinisjon for dettebegrepet?
Chapter 2Schools, youth and drugs
Kapittel 2Skole, ungdom og rusmidler
Prevalence and patterns of drug use
Prevalens og bruksmønstre
The latest ESPAD survey data, from 2003, reveal that thehighest lifetime prevalence of cannabis use among 15- and16-year-old school students is in the Czech Republic(44%) (Figure 1).
Data fra den siste ESPAD-undersøkelsen fra 2003 viser atlivstidsprevalensen av cannabisbruk blant 15- og 16-årigeskoleelever er høyest i Den tsjekkiske republikk (44%)(figur1).
The lowest lifetime prevalence estimates(less than 10%) occur in Greece, Cyprus, Sweden,Norway, Romania and Turkey.
De laveste anslagene over livstidsprevalens (under10%) stammer fra Hellas, Kypros, Sverige, Norge, Romaniaog Tyrkia.
Countries where the rate ishigher than 25% include Germany, Italy, the Netherlands,Slovakia and Slovenia (27% and 28%), while the highest
Tyskland, Italia, Nederland, Slovakia og Slovenia(27%og 28%) er blant landene hvor livstidsprevalensen erover 25%, mens de høyeste anslagene overlivstidsprevalens, fra 32% og til 40%, er rapportert fra Belgia, Frankrike, Irland og Storbritannia. I de fleste land
Comparable data on young people’s use of alcohol anddrugs come largely from surveys of 15- to 16-year-oldschool students.
Sammenlignbare data for unge menneskers bruk avalkohol og narkotika stammer stort sett fra undersøkelserblant 15-16 årige skoleelever.
binge drinking) and use of illicit drugs (lifetime, 12-monthand 30-day prevalence including measures of howfrequently drug use occurred during these time windows).
gjennomsnittlig forbruk, overstadig drikking) og brukavillegale rusmidler (livstidsprevalens, 12-måneders og 30-dagers prevalens, inkludert målinger av hvor hyppignarkotika ble brukt i løpet av disse tidsvinduene).
The European school survey project on alcoholandother drugs (ESPAD): a growing resourceforunderstanding trends in drug and alcohol useinyoung people
Den europeiske undersøkelsen om skoleeleversrusmiddelvaner (ESPAD): en stadig viktigere kilde tilforståelsen av trender for ungdoms narkotika- ogalkoholbruk
Some of the main findings of the 2003 survey in the EUMember States, candidate countries and Norway were:
Noen av de viktigste resultatene av 2003-undersøkelsen i EU-medlemsstatene, søkerlandene og Norge var at:
Cannabis is by far the most commonly used illicit drug;
Cannabis er det langt vanligste illegale rusmiddeletsom brukes.
Ecstasy is the second most used illegal drug, butexperience is relatively low;
Ecstasy er det nest vanligste illegale rusmiddelet, menerfaringen med bruk av ecstasy er relativt liten.
Experience of amphetamines and LSD and otherhallucinogens is low;
Erfaringen med amfetaminer, LSD og andrehallusinogener er liten.
Although prevalence of use is relatively low, magicmushrooms are the most commonly used hallucinogensin 12 EU Member States;
Selv om prevalensen av bruk er relativt lav, er“magicmushrooms” det vanligste hallusinogenet i 12 EU-medlemsstater.
ESPAD is an important source of information on drug andalcohol use among European school students and isinvaluable for recording trends over time.
ESPAD er en viktig informasjonskilde om narkotika- ogalkoholbruk blant skoleelever i Europa, og uvurderlig forregistrering av trender over tid. ESPAD-undersøkelser erutført i 1995, 1999 og 2003.
Spain did notparticipate in the study, but the 2003 ESPAD report presentsnational data from the Spanish school survey (PNSD).
I 1995 deltok til sammen 26 land i Europa (herunder 10 land som gikk inn i EU i mai 2004).Dette tallet økte til 30 i 1999, og i 2003-undersøkelsendeltok imponerende 35 land, inkludert 23 medlemsstater i EU (herunder de 10 landene som gikk inn i EU i 2004) ogtre søkerland (Bulgaria, Romania og Tyrkia) samt Norge.Spania deltok ikke i studien, men ESPAD-rapporten for2003 presenterer nasjonale data fra den spanskeskoleundersøkelsen (PNSD).
Other substances used by school students includetranquillisers and sedatives without a doctor’sprescription (with a highest reported national level of17%), and inhalants (national maximum 18%);
Andre stoffer som brukes av skoleelever omfatterberoligende midler og sedativer uten resept (medhøyest rapporterte nasjonale nivå på 17%) samtsniffestoffer (nasjonalt maksimum 18%).
The comparability of the ESPAD school survey is based onstandardisation of target age group and method and timingof data collection, use of random sampling, the robustnessof questionnaire design and assurance of anonymity.
Sammenlignbarheten ved ESPAD-undersøkelsen er sikretved standardisering av aldersgruppe, metode og tidspunktfor datainnsamling, bruk av tilfeldige utvalg, stringentutforming av spørreskjemaer og forsikring om anonymitet.
The 30-day prevalence of binge drinking (defined asconsuming at least five drinks in a row) variesconsiderably between countries.
30-dagersprevalensen for overstadig drikking (definertsom inntak av minst fem alkoholenheter ved sammeanledning) varierer betraktelig landene imellom.
The survey questions focus on alcohol consumption (lifetime,12-month and 30-day prevalence, average consumption,
Spørsmålene i undersøkelsen fokuserer på alkoholforbruk(livstidsprevalens, 12-måneders og 30-dagers prevalens,
Information on ESPAD and the availability of the new reportcan be found on the ESPAD website (www.espad.org).
Informasjon om ESPAD og den nye rapporten finner du på ESPADs nettsted (www.ESPAD.org).
lifetime prevalence estimates, ranging from 32% to 40%,are reported in Belgium, France, Ireland and the United Kingdom. In most countries, since 1995, there has been aconsistent increase in the number of school students who
Årsrapport for 2005: Narkotikasituasjonen i Europa har det siden 1995 vært en kontinuerlig økning i antallet skoleelever som noen gang har prøvd cannabis(20
However, country variations have ever tried cannabis(are marked.
Variasjonene landene imellom er imidlertid store.
New data from 2003 ESPAD surveys of 15- to 16-year-oldschool students show that lifetime prevalence of cannabisuse ranges from 3% to 44%.
Nye data fra ESPAD-undersøkelsen i 2003 blant 15–16-årige skoleelever viser at livstidsprevalensen avcannabisbruk varierer fra 3%til 44%.
Between 2% and 36% ofschool students report having used the drug in the last12months, while use in the last month ranged from 0% in
Mellom 2% og36%av skoleelevene rapporterer at de har brukt stoffet iløpet av de siste 12 månedene, mens bruk i løpet av siste
Older students (17–18 years) were included in nationalschool surveys conducted in 11 Member States and Bulgaria.
Nasjonale skoleundersøkelser gjennomført i11medlemsstater og Bulgaria omfattet også eldre elever(17–18 år).
Lifetime prevalence of cannabis use in this agerange varied from less than 2% in Cyprus to 56% in the Czech Republic, while current (last month) cannabis useranged from less than 1% in Cyprus to nearly 30% in France.
Livstidsprevalensen av cannabisbruk i dennealdersgruppen varierte fra under 2% på Kypros til 56 % i Den tsjekkiske republikk, mens aktuell bruk (sistemåned)av cannabis varierte fra under 1%på Kyprostilnesten 30%i Frankrike.
In all countries that conducted surveys, except Cyprus, prevalence estimates among older students werehigher than those for 15- to 16-year olds(23).
I alle land som gjennomførteundersøkelser, unntatt på Kypros, var anslagene overprevalens blant eldre skoleelever høyere enn anslagenefor15-16-åringer (23).
some countries to 19% in others(21
måned varierer fra 0%i noen land til 19%i andre((figur1).
There are relative variations in the different prevalence rates.Forexample, lifetime prevalence is highest in the Czech Republic, but current (last month) use is highest in Spainand France (22%).
Livstidsprevalensen er f.eks. høyest i Dentsjekkiske republikk, mens aktuell bruk (siste måned)erhøyest i Spania og Frankrike (22%).
In nearly all countries, prevalence of cannabis use ishigher among males than in females.
I nesten alle land er prevalensen av cannabisbruk høyereblant gutter enn blant jenter.
Gender differences only in the Netherlands and the United Kingdom.
Kjønnsforskjellene er mermarkert for de som rapporterer at de i løpet av livet har
The data included here are based on a Spanish survey conducted in November–December 2002.
Dataene som er tatt med her, er basert på en spansk undersøkelse gjennomført i november-desember 2002.Prevalensspørsmålene er sammenlignbare med spørsmålene i ESPAD, men andre sider ved metoden gjør at de spanske opplysningene ikke er direkte sammenlignbare. Hibell et al., 2004.
)See Figures EYE-1 (part ii) and EYE-1 (part ix) in the 2005 statistical bulletin.)See Chapter 3 for a more detailed account of cannabis use among school students.)See Figure EYE-1 (part iii) in the 2005 statistical bulletin.)See Tables EYE-1 and EYE-3 in the 2005 statistical bulletin.)See Figure EYE-1 (part vii) in the 2005 statistical bulletin.
)Se figur EYE-1 (del ii) og EYE-1 (del ix) i Statistiske opplysninger 2005.)Se kapittel 3 for nærmere opplysninger om cannabisbruk blant skoleelever.)Se figur EYE-1 (del iii) i Statistiske opplysninger 2005.)Se tabell EYE-1 og EYE-3 i Statistiske opplysninger 2005.)Se figur EYE-1 (del vii) i Statistiske opplysninger 2005.
Chapter 2: Schools, youth and drugs
Kapittel 2: Skole, ungdom og rusmidler
Consecutive surveys show that, generally, lifetimeprevalence of ecstasy use among 15- and 16-year-oldschool students increased over the period 1995 to 2003,with the greatest increases occurring in the Czech Republic and most of the new Member States(30).
Sammenhengende undersøkelses-serier viser atlivstidsprevalensen av ecstasybruk blant 15–16-årigeskoleelever generelt har økt i tidsrommet 1995–2003, ogat den største økningen har funnet sted i Den tsjekkiske republikk og i de fleste nye medlemsstatene(30).
However, lifetime number of young people aged 15–24 years who declaredthat they had been offered cannabis rose from 46% in2002 to 50% in 2004.
Tallene for steg antallet unge mennesker i alderen 15–24 år somoppga at de er blitt tilbudt cannabis, fra 46%i 2002 til50%i 2004.
In the same period, the number ofyoung people who reported that they knew people whohad used cannabis also rose from 65% to 68%.
I samme tidsrom steg også antallet ungemennesker som rapporterte at de kjente noen som haddebrukt cannabis, fra 65%til 68%.
prevalence figures from the 1999 ESPAD surveys revealfluctuations in some countries.
livstidsprevalens fra ESPAD-undersøkelsen i 1999 viserimidlertid svingninger i enkelte land.
The decreases in ecstasy usethat occurred in the United Kingdom took place before1999, and may be partly attributable to extensive mediacoverage of ecstasy-related deaths during the late 1990s.
Nedgangen iecstasybruk i Storbritannia fant sted før 1999 og kandelvis tilskrives bred mediedekning av ecstasyrelatertedødsfall i løpet av siste halvdel av 1990-tallet.
ESPAD surveys show that school students’ perceptions ofcannabis, both of the risks associated with use and of theavailability of the drug, are strongly correlated with lifetimeprevalence of cannabis use.
ESPAD-undersøkelsene viser at skoleungdoms oppfatningav cannabis, både når det gjelder risikoen ved bruk ogtilgjengeligheten av stoffet, er nært forbundet medlivstidsprevalensen.
The relationship between risk and prevalence is an inverse one(26
Forholdet mellom risiko og prevalens er omvendt proporsjonalt (26
Psilocin and psilocybin — magic mushrooms of risk are associated with low prevalence of use and viceversa, but the perception of availability is directly correlated with lifetime prevalence of use(27
Psilocin og psilocybin – “magic mushrooms” høy risiko er forbundet med lav prevalens, og motsatt,mens en oppfatning om tilgjengelighet er direkte korrelert med livstidsprevalens av bruk (27
Psilocin and psilocybin, the psychoactive ingredients of so-called ‘magic mushrooms’, are included in Schedule 1of the 1971 UN Convention and thus are controlled in all Member States.
Psilocin og psilocybin, de psykoaktive virkestoffene isåkalte “magic mushrooms”, står oppført i Vedlegg 1 til FN-konvensjonen av 1971 og er derfor underlagt kontrollialle medlemsstater.
However, the legal status of magicmushrooms, as well as the extent to which any legalrestrictions on their growth and consumption are enforced,varies between Member States, i.e. mushrooms may becontrolled, uncontrolled or controlled if ‘processed’, astatus that is not entirely legally clear.
Deres stilling i forhold til loven og ihvilken grad restriksjonene med hensyn til dyrking ogkonsum håndheves, varierer imidlertid fra medlemsstat tilmedlemsstat, dvs. at soppen kan være klassifisert somsåkalt kontrollert stoff, ikke-kontrollert stoff eller kontrollerti“bearbeidet form”, en kategori som rettslig sett ikkeerhelt klar.
), suggesting that the two behaviours may be part of a common lifestyle.
Unge mennesker i land hvor anslagene over prevalens avcannabisbruk er høyere enn gjennomsnittet, kan i stadigstørre grad ha tilbøyelighet til å se på cannabisbruk som“normalt”.