natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Although the biggest municipalities on average achieve the best results in national tests, there are also a number of small and medium-sized municipalities performing better than the national average. 
Selv om de største kommunene i snitt oppnår de beste resultatene på nasjonale prøver, er det også mange små og mellomstore kommuner som ligger over det nasjonale snittet.
The counties Oslo and Akershus perform better than the national average 
Oslo og Akershus ligger over landsgjennomsnittet på fylkesnivå
When comparing counties, we note that Oslo and Akershus perform slightly better than the national average in national tests in Year 5 (Figure 4.1). 
På fylkesnivå ser vi at Oslo og Akershus har litt bedre resultater på nasjonale prøver på 5. trinn enn landsgjennomsnittet (figur 4.1).
Pupils in Oslo and Akershus perform above the average proficiency level in all national tests in Year 5. 
Elevene i Oslo og Akershus ligger over gjennomsnittlig mestringsnivå på alle de nasjonale prøvene på 5. trinn.
Sogn og Fjordane also performs better than the national average in the numeracy test. 
I tillegg ligger Sogn og Fjordane over det nasjonale snittet på regneprøven.
This pattern has remained stable year-on-year. 
Dette mønsteret holder seg stabilt fra år til år.
Results by county of the tests in Year 8 mirror the results of the Year 5 tests. 
Den fylkesvise fordelingen for prøvene på 8. trinn ligner på resultatene fra prøvene på 5. trinn.
Oslo is well above the national average in all tests, but particularly so in the reading test. 
Oslo ligger et stykke over landsgjennomsnittet på alle prøver, men høyest i lesing.
Akershus also performs above average in all tests. 
Akershus ligger også over snittet på alle prøver.
Sogn og Fjordane is above the national average in reading and numeracy 
Sogn og Fjordane ligger over det nasjonale snittet i lesing og regning.
Figure 4.1 Proficiency levels in national Year 5 tests – by county. 
Figur 4.1 Mestringsnivå på nasjonale prøver 5. trinn, fordelt på fylker.
Source: Norwegian Directorate for Education and Training/The School Portal 
Kilde: Skoleporten/Utdanningsdirektoratet
Distinct correlation between results in Year 5 and Year 8 
Sterk sammenheng mellom resultatene på 5. og 8. trinn
There is a distinct correlation between the results in national tests in Years 5 and 8. 
Det er en sterk sammenheng mellom resultatene på nasjonale prøver på 5. og 8. trinn.
Around 80 percent of pupils achieving the highest level of proficiency in Year 5, also accomplished one of the two highest levels of proficiency in Year 8 (SSB 2014a). 
Omtrent 80 prosent av elevene på det høyeste mestringsnivået på 5. trinn lå på et av de to høyeste mestringsnivåene på 8. trinn (SSB 2014b) .
Just under 3 percent of pupils achieving the highest level of proficiency in Year 5 only achieved one of the two lowest levels of proficiency in Year 8. 
I underkant av 3 prosent av elevene på det høyeste mestringsnivået på 5. trinn hadde et resultat på de to laveste mestringsnivåene på 8. trinn.
Around 60 percent of pupils achieving the lowest level of proficiency in Year 5 achieved one of the two lowest levels of proficiency in Year 8. 
Omtrent av 60 prosent av elevene på det laveste mestringsnivået på 5. trinn lå på de to laveste nivåene på 8. trinn.
Conversely, between 2 percent and 4 percent of pupils achieving the lowest level of proficiency in Year 5 reached one of the two highest levels of proficiency in Year 8. 
Tilsvarende hadde mellom 2 og 4 prosent av elevene på det laveste mestringsnivået på 5. trinn et resultat på de to høyeste mestringsnivåene på 8. trinn.
Girls perform better in reading tests – boys better in numeracy tests 
Jentene gjør det bedre på leseprøven, guttene best i regning
On average girls achieved better results than boys in the reading test, while boys achieved a higher average score than girls in the numeracy test. 
Jentene har i snitt bedre resultater på leseprøven enn guttene, mens guttene har et litt høyere snitt enn jentene på regneprøven.
In reading, the differences at the two lowest proficiency levels affect the overall results: 30 percent of boys achieve the lowest proficiency level in reading in Year 5, compared with 25 percent of girls. 
I lesing er det forskjeller på de laveste mestringsnivåene som gir utslagene – 30 prosent av guttene presterer på det laveste mestringsnivået i lesing på 5. trinn, mot 25 prosent av jentene.
In the Year 8 reading test, 34 percent of boys perform at the two lowest proficiency levels, while the figure for girls is 22 percent. 
På leseprøven på 8. trinn er fordelingen på de to laveste mestringsnivåene 34 prosent for guttene og 22 prosent for jentene.
In the numeracy test in Year 8, it is particularly at the two highest proficiency levels that we see different results for girls and boys. 
I regning på 8. trinn er det særlig på de øverste mestringsnivåene jenter og gutter har ulike resultater.
36 percent of boys and 28 percent of girls perform at the two highest levels of proficiency. 
36 prosent av guttene og 28 prosent av jentene presterer på de to høyeste mestringsnivåene.
There are more boys than girls at the highest level in particular. 
Spesielt på det høyeste mestringsnivået er det flere gutter enn jenter.
Figure 4.2 Proficiency levels in national Year 8 tests – by gender. 
Figur 4.2 Mestringsnivå på nasjonale prøver 8. trinn, fordelt på gutter og jenter.
Parents’ level of education has a strong association with pupils’ level of proficiency 
Foreldrenes utdanning har stor betydning for elevenes mestringsnivå
The pupils’ levels of proficiency in national tests in Year 5 vary according to their parents’ level of education. 
Elevenes mestringsnivå på de nasjonale prøvene på 5. trinn varierer med foreldrenes utdanningsnivå.
The parents’ level of education is especially relevant to the numeracy test, but the pattern is the same for all the tests. 
Foreldrenes utdanningsnivå har størst betydning for prøven i regning, men mønsteret er det samme for alle prøvene.
33 percent of pupils with parents who hold higher education qualifications achieve Level 3 in numeracy, while the figure for pupils with parents without higher education is 15 percent (Figure 4.3). 
33 prosent av elevene som har foreldre med høyere utdanning, ligger på mestringsnivå 3 i regning, mens andelen er 15 prosent for elever med foreldre uten høyere utdanning (figur 4.3).
Figure 4.3 Proficiency levels in national Year 5 numeracy tests – by parents' level of education. 
Figur 4.3 Mestringsnivå på nasjonale prøver 5. trinn etter foreldrenes utdanningsnivå.
Percentage. 
Andel.
Source: Statistics Norway (StatBank) 
Kilde: SSB (StatBank)
Continued increase in the proportion of pupils exempted from national tests 
Fortsatt økning i andelen som fritas fra nasjonale prøve
Exemptions from national tests 
Fritak fra nasjonale prøver
The general rule for national tests is that they are compulsory for all pupils. 
Hovedregelen for nasjonale prøver er at prøvene er obligatoriske for alle elever.
Pupils for whom individual decisions have been made to provide special needs education or special language tuition for language minorities may be exempted from national tests if it is clear that the test results will not have a bearing on their continuing education. 
Elever som har enkeltvedtak om spesialundervisning eller særskilt språkopplæring for språklige minoriteter, kan fritas fra nasjonale prøver når det er klart at resultatene fra prøvene ikke vil ha betydning for opplæringen.
5 percent of pupils were exempted from the Year 5 national reading test in 2013. 
5 prosent av elevene ble fritatt fra nasjonal prøve i lesing på 5. trinn i 2013.
The proportion of pupils exempted from national tests increased for all tests and in all year groups between 2008 and 2013. 
Fra 2008 til 2013 har andelen elever som fritas fra nasjonale prøver, økt på alle prøver og alle trinn.
The intention of the exemption rules is to grant exemptions to pupils who do not benefit from the national tests. 
Intensjonen med fritaksreglene er at elever som ikke har utbytte av nasjonale prøver i opplæringen, får fritak.
However, a high number of exemptions could mean that valuable information about pupils is lost – information that could benefit school owners and individual pupils. 
En høy andel fritak kan likevel innebære at man mister verdifull informasjon om eleven, både på skoleeiernivå og i opplæringen av den enkelte elev.
In order to be able to compare results, it is important to ensure uniform application of the exemption rules. 
For å kunne sammenligne resultater er det viktig med en enhetlig praktisering av fritaksreglene.
Almost twice as many boys as girls are exempted from national tests. 
Nesten dobbelt så mange gutter som jenter fritas fra nasjonale prøver.
This reflects the fact that almost 70 percent of pupils receiving special needs education are boys. 
Det henger sammen med at nesten 70 prosent av dem som får spesialundervisning, er gutter.
Many teachers still find it inappropriate that pupils seen not to benefit from the tests still to have to sit them because they don’t have an individual decision about special needs education. 
Mange opplever det likevel som uheldig at elever som ikke har utbytte av prøvene, må gjennomføre dem fordi de ikke har enkeltvedtak om spesialundervisning.
There are more pupils receiving special needs education and special language tuition in Year 8 than in Year 5. 
Det er flere elever med spesialundervisning og særskilt språkopplæring på 8. trinn enn på 5. trinn.
However, fewer Year 8 pupils are exempted from national tests. 
Likevel fritas færre elever på de nasjonale prøvene.
It would therefore appear that lower secondary pupils receiving special needs education or special language tuition are increasingly seen to benefit from sitting the tests. 
På ungdomstrinnet ser det dermed ut til at elever med enkeltvedtak om spesialundervisning og særskilt språkopplæring har utbytte av å gjennomføre prøvene.
Figure 4.4 Exemptions from national tests. 
Figur 4.4 Fritak fra nasjonale prøver.
2008–2013. 
2008–2013.
The average is then multiplied by a factor of 10. 
Deretter multipliseres gjennomsnittet med 10.
Pupils who obtain fewer than half of the stipulated grades are not included in the calculations. 
Elever som har mindre enn halvparten gyldige karakterer, er ikke med i beregningene.
Greater differences between boys and girls than between municipalities 
Gjennomsnittlig grunnskolepoeng i 2012/13 var 40,1.
The average overall point score from compulsory education in 2012/13 was 40.1 points, an increase of 0.2 points since 2009/10. 
Det er en økning på 0,1 poeng fra 2011/12 og 0,2 poeng fra 2010/11 og 2009/10.
In the last three academic years close to 4 percent of pupils in Year 10 lack average point scores due to missing necessary subject grades. 
De siste tre skoleårene har i underkant av 4 prosent av elevene på 10. trinn ikke fått beregnet grunnskolepoeng på grunn av manglende karakterer.
On average pupils’ oral exam results are better than their written exam results and coursework grades in the same subject. 
Karakterene til muntlig eksamen er i snitt høyere enn karakterene til skriftlig eksamen og standpunkt i samme fag.
Written exam results are on average lower than coursework grades. 
Skriftlige eksamenskarakterer er i snitt lavere enn standpunktkarakterene.
Looking at individual counties, we can see the same trend for both average point scores and national tests. 
Ser vi på fylkene, finner vi de samme tendensene for grunnskolepoeng som på de nasjonale prøvene.
Pupils in the counties Oslo, Akershus and Sogn og Fjordane are more likely to achieve grades above the national average over time. 
Oslo, Akershus og Sogn og Fjordane har over tid elever som i størst grad får karakterer over det nasjonale snittet.
Sogn og Fjordane county performs better in terms of average point scores than in national tests. 
Sogn og Fjordane gjør det bedre når man ser på grunnskolepoeng, enn når man ser på nasjonale prøver.
The counties Telemark, Østfold, Hedmark and Finnmark have remained below the national average for some time. 
Telemark, Østfold, Hedmark og Finnmark ligger under det nasjonale snittet, og har gjort det over tid.
The average point score at a county level varies between 38.8 and 41.2. 
Gjennomsnittlige grunnskolepoeng varierer fra 38,8 til 41,2 på fylkesnivå.
Girls obtain an average of 4 points more than boys. 
Jenter har i snitt 4 grunnskolepoeng mer enn gutter.
There are thus greater differences between girls and boys than between any of the counties. 
Forskjellen mellom gutter og jenter har vært stabil i lang tid.
The gap between boys and girls has remained stable for a long time. 
Det er altså større forskjeller mellom jenter og gutter enn mellom noen av fylkene.
Figure 4.5 Average point score from compulsory education – by county. 
Figur 4.5 Gjennomsnittlig antall grunnskolepoeng, fordelt på fylker.
2012/13. 
2012/13.
Girls obtain better exam results than boys on average 
Jenter har i snitt bedre eksamenskarakterer enn gutter
Girls perform significantly better than boys in their primary Norwegian language form (Nynorsk or Bokmål) and in English in the written Year 10 exams, while the results are more even in mathematics. 
Jentene gjør det vesentlig bedre enn guttene i norsk hovedmål og engelsk på skriftlig eksamen på 10. trinn, mens resultatene er jevnere i matematikk.
When looking at all of the core subjects, girls achieve an average of 0.4 points more than boys in their exams. 
Når vi ser på alle fellesfagene, får jentene i snitt 0,4 karakterpoeng mer enn guttene på eksamen.
We find the greatest discrepancy in the written exam in the secondary Norwegian language form (Nynorsk or Bokmål), where girls outperform boys by 0.6 points (Figure 4.6). 
Størst forskjell er det i norsk muntlig og norsk sidemål skriftlig, der jentene har 0,6 karakterpoeng mer enn guttene (figur 4.6).
Figure 4.6 Year 10 exam results – by subject and gender. 
Figur 4.6 Eksamenskarakterer på 10. trinn, fordelt etter fag og kjønn.
Figure 4.7 Distribution of grades in Year 10 written exams – by gender. 
Figur 4.7 Karakterfordeling på skriftlig eksamen 10. trinn, fordelt på gutter og jenter.
Pupils with highly educated parents achieve better exam results 
Elever med høyt utdannede foreldre får bedre eksamenskarakterer
Analysing written exam results, once again we see that the parents’ level of education has a significant impact. 
Også når vi analyserer skriftlige eksamenskarakterer, ser vi at foreldrenes utdanningsnivå har stor betydning for resultatene.
The greatest differences are found in mathematics, where pupils of parents with the highest level of education achieve an average of 1.7 points more in the exam than pupils of parents whose highest completed qualification is lower secondary. 
Forskjellen er størst i matematikk, der elever med foreldre med det høyeste utdanningsnivået i snitt får 1,7 karakterpoeng mer ved eksamen i matematikk enn elever med foreldre med grunnskole som høyeste fullførte utdanning.
In the primary Norwegian language form (Nynorsk or Bokmål), the difference is 1.1 points. 
I norsk hovedmål og engelsk er forskjellen 1,1 karakterpoeng.
Figure 4.8 Written exam results in Year 10 – by parents' level of education. 
Figur 4.8 Eksamenskarakterer på skriftlig eksamen 10. trinn, fordelt på foreldrenes utdanningsnivå.
There is a link between national tests and exam results 
Det er sammenheng mellom nasjonale prøver og eksamenskarakterer
Coursework grades and exam results at the end of compulsory education (Year 10) strongly correlate with national test results in Year 8 (SSB 2013). 
Standpunkt- og eksamenskarakter ved avsluttet grunnskole henger i stor grad sammen med elevenes resultater på nasjonale prøver på 8. trinn (SSB 2013) .
81 percent of pupils achieving the highest level of proficiency in the national numeracy test in Year 8 received a coursework grade of 5 or 6 at the end of compulsory education. 
81 prosent av elevene på det øverste mestringsnivået på nasjonale prøver i regning på 8. trinn fikk karakteren 5 eller 6 i standpunkt i matematikk ved avsluttet grunnskole.
National numeracy tests are designed to measure skills required in all subjects and are not intended to measure attainment in mathematics specifically. 
Nasjonale prøver i regning skal måle ferdigheter som ligger til grunn i alle fag, og er ikke ment å måle det samme som kompetansen i matematikkfaget.
The national English tests are based on the attainment targets for the subject. 
Nasjonale prøver i engelsk tar utgangspunkt i kompetansemålet i faget engelsk.
83 percent of pupils achieving the highest level of proficiency in the national English test in Year 8 received a coursework grade of 5 or 6 at the end of compulsory education (SSB 2013). 
83 prosent av elevene på de øverste mestringsnivåene på nasjonale prøver i engelsk på 8. trinn, fikk karakteren 5 eller 6 i standpunkt i engelsk ved avsluttet grunnskole (SSB 2013) .
Differences in grades between boys and girls are slightly less noticeable in upper secondary than in lower secondary, but girls still receive better coursework grades than boys in all subjects. 
Karakterforskjellene mellom gutter og jenter er litt mindre i videregående opplæring enn i grunnskolen, men jentene har fremdeles bedre standpunktkarakterer enn guttene i alle fag.
Differences between boys and girls are smaller in average written exam results than with coursework grades. 
Det er mindre forskjeller mellom gutter og jenter i gjennomsnittskarakterer til skriftlig eksamen enn i standpunktkarakterer.
Average written exam results are lower than coursework grades in all subjects. 
I enkeltfag er alle gjennomsnittskarakterene til skriftlig eksamen lavere enn standpunktkarakterene.
Average written exam results in many of the Maths subjects are more than one grade lower than the coursework grade. 
I flere av matematikkfagene er gjennomsnittskarakteren ved skriftlig eksamen over én karakter lavere enn standpunktkarakteren.
We do not have a sufficient, complete overview of oral exam results. 
Vi har ingen god samlet oversikt over muntlige eksamenskarakterer.
Half of all pupils achieve lower written exam results than coursework grades 
Halvparten av elevene får lavere karakter til skriftlig eksamen enn i standpunkt
Analyses of the differences between coursework grades and written exam results in the period 2009/10 to 2012/13 show that half of all pupils sitting exams achieved poorer exam results than coursework grades. 
Analyser av forskjeller mellom standpunktkarakterer og skriftlige eksamenskarakter i tiden 2009/10 til 2012/13, viser at halvparten av elevene som var oppe til eksamen, fikk lavere karakter til eksamen enn i standpunkt.
The analyses are based on the subjects Norwegian (primary and secondary language forms), English and mathematics (1P and 1T). 
Analysene tar utgangspunkt i fagene norsk hovedmål, norsk sidemål, engelsk og matematikk (1P og 1T).
Pupils with a high coursework grade are more likely to receive an exam result below their coursework grade (Figure 4.10). 
Figur 4.10 viser at det er størst sannsynlighet for å få lavere karakter til eksamen enn i standpunkt for elever med høy standpunktkarakter.
Pupils with the lowest coursework grades are more likely to achieve better exam results. 
Elevene med de laveste standpunktkarakterene fikk i størst grad bedre karakter til eksamen.
75 percent of pupils with a coursework grade of 6 or 5 achieved a lower exam result. 
75 prosent av elevene med standpunktkarakter 6 eller 5 fikk lavere karakter til eksamen.
The proportion of pupils receiving a lower grade in the exam than for coursework was smaller among boys, but this is due to lower average coursework grades. 
Andelen som fikk lavere karakter til eksamen, var mindre blant guttene, men dette skyldes at en større andel av guttene hadde lav standpunktkarakter.
When comparing boys and girls with the same coursework grade, the boys were more likely to achieve a lower exam result. 
Av gutter og jenter med samme standpunktkarakter hadde guttene større sannsynlighet for å få lavere karakter til eksamen.
Pupils attending private schools are slightly more likely to see exam results that are lower than their coursework grade compared with pupils studying at public schools, although the differences are minor. 
Elever ved private skoler har litt større sannsynlighet for å få lavere karakter til eksamen sammenlignet med standpunkt enn elever ved offentlige skoler, men forskjellene er små.
Figure 4.9 Written exam results and coursework grades in selected core subjects. 
Figur 4.9 Skriftlige eksamenskarakterer og standpunktkarakterer i utvalgte fellesfag.
Figure 4.10 Differences between coursework grade and exam result – selected subjects. 
Figur 4.10 Endringer til eksamen, etter standpunktkarakter, utvalgte fag.
2009/10-2012/13. 
2009/10–2012/13.
The difference between written exam results and coursework grades has lessened in the last two years. 
De to siste årene har differansen mellom skriftlig eksamenskarakter og standpunktkarakter blitt mindre.
A larger proportion of pupils receive the same grade for their coursework as for their exam. 
En større andel elever får samme karakter til standpunkt og eksamen.
The percentage of pupils receiving a better exam grade than coursework grade has also increased, while fewer pupils now receive a lower grade in their exam. 
Samtidig er andelen som får høyere eksamenskarakter enn standpunktkarakter, blitt større, og det er færre som får lavere.
One contributing factor to this change could be teachers have modified their assessment criteria in response to the Knowledge Promotion reform, and the accompanying Assessment for Learning initiative (Aasen et al. 2012, Sandvik and Buland 2013). 
2012 og Sandvik og Buland 2013 ).
The Directorate for Education and Training has also been working systematically in recent years to raise the quality of exam moderation by holding annual courses for moderators, for example. 
I tillegg har Utdanningsdirektoratet de siste årene arbeidet systematisk med å heve kvaliteten på sensuren, blant annet gjennom årlige sensorskoleringer.
Apprenticeship and journeyman's examinations 
Fag- og svenneprøver
Vocational training is upper secondary training in schools and enterprises that leads to a trade certificate, a journeyman’s certificate, or other vocational qualifications. 
Fag- og yrkesopplæringen er videregående opplæring i skole og bedrift som gir fagbrev, svennebrev eller annen yrkeskompetanse.
Apprenticeship and journeyman’s examinations are a test in which candidates are asked to: plan their work; choose methods; control their work; document their work; and to defend the choices made. 
Fag- og svenneprøven er en prøve der kandidaten planlegger et arbeid, velger metoder, kontrollerer, dokumenterer arbeidet og argumenterer for valgene som er gjort.
Candidates are awarded either a very good pass, a pass, or a fail. 
Prøven vurderes til bestått meget godt, bestått eller ikke bestått.
9 in 10 pupils pass their apprenticeship and journeyman’s examinations 
Ni av ti består fag- og svenneprøven
In addition, 10 percent of pupils on the programme for restaurant management and food processing, 9 percent of pupils on the programme for building and construction, and 8 percent of pupils on the Programme for Healthcare, Childhood and Youth Development fail. 
Videre er det 10 prosent i restaurant- og matfag, 9 prosent i bygg- og anleggsteknikk og 8 prosent i helse- og oppvekstfag som fikk ikke bestått på fag- og svenneprøven i 2013.
The fail rate on other study programmes is between 4 percent and 6 percent. 
I de andre utdanningsprogrammene er andelen ikke bestått mellom 4 og 6 prosent.
Figure 4.11 Results from apprenticeship and journeyman's examinations – by study programme. 
Figur 4.11 Resultater på fag- og svenneprøver, fordelt på utdanningsprogrammer.
Numbers and percentage. 
Antall og prosent.
The last time that mathematics was the key focus area was in 2003. 
Sist matematikk var hovedområde, var i 2003.
Norwegian pupils performed slightly poorer in mathematics in 2012 compared with 2009, but their score was not significantly different from the OECD average (Figure 4.12). 
I 2012 går norske elever noe tilbake i matematikk sammenlignet med 2009, men scorer ikke signifikant forskjellig fra gjennomsnittet i OECD (figur 4.12).