natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The primary source of information about the learning environment in Norwegian schools is the Pupil Survey, carried out every year by the Norwegian Directorate for Education and Training. 
Vi har fleire kjelder som gir oss informasjon om læringsmiljøet til norske elevar, først og fremst Elevundersøkinga, som Utdanningsdirektoratet gjennomfører årleg.
Furthermore, international surveys like PISA also picks up on aspects of the learning environment. 
PISA-undersøkinga fangar òg opp aspekt ved læringsmiljøet.
Relations between teachers and pupils 
Relasjonar mellom lærarar og elevar
Good relationships between teachers and pupils are important for good class management. 
Ein god relasjon mellom lærar og elev er viktig for ei god klasseleiing.
A supportive teacher provides both emotional and academic support. 
Ein støttande lærar gir både emosjonell og fagleg støtte.
Giving academic support involves providing assistance during the learning process, while emotional support has to do with the pupils’ social circumstances and with creating a warm and good personal relationship between pupil and teacher. 
Å gi fagleg støtte inneber å støtte opp under læringa, mens emosjonell støtte handlar om den sosiale situasjonen til eleven (Bru 2011) og at det er eit varmt og godt personleg forhold mellom eleven og læraren.
The Norwegian Pupil Survey found that four in five pupils between Year 5 and upper secondary Level Vg3 feel that most or all teachers provide both academic and emotional support. 
I den norske elevundersøkinga seier fire av fem elevar frå 5. trinn til Vg3 at dei opplever at dei fleste eller alle lærarane er støttande både fagleg og emosjonelt.
Pupils who have a reassuring and supportive teacher develop fewer behavioural problems and show more enthusiasm in class. 
Elevar som opplever ein trygg og støttande lærar, utviklar færre åtferdsproblem og viser større engasjement i klassen.
Teachers’ confidence in their pupils has an impact on effort and motivation 
Viktig for innsats og motivasjon hos elevane at lærarane trur på dei
A supportive teacher has confidence in, and expectations of, his/her pupils (Marzano 2009). 
Ein støttande lærar trur på og har forventningar til eleven (Marzano 2009) .
Analyses of the Pupil Survey show a link between the teacher feeling confident that the pupil can do well and the pupil’s efforts and motivation. 
Analysar av Elevundersøkinga viser at det er ein samanheng mellom at læraren trur at eleven kan gjere det bra, og innsatsen og motivasjonen til elevane.
The fact that the teacher has positive expectations of the pupils is important to their motivation and has a positive effect on their learning outcomes. 
At læraren har positive forventningar til eleven, er viktig for å motivere, og det er positivt for læringsutbyttet.
Improved relationships between pupils and teachers 
Betre forhold mellom elevar og lærarar
The PISA survey asks whether, and to what extent, the pupils feel they receive support from their teachers. 
PISA-undersøkinga spør òg om i kor stor grad elevane opplever lærarstøtte.
The results demonstrate an improvement in most areas relating to the relationships between pupils and teachers in the period 2009 to 2012 (Figure 5.2). 
Resultata viser at det er ei forbetring på dei fleste områda som gjeld forholdet mellom elevar og lærarar, frå 2009 til 2012 (figur 5.2).
Head teachers also say that relations between teachers and pupils have improved (Figure 5.3). 
Også skoleleiarane opplever at relasjonen mellom lærar og elev er blitt betre (figur 5.3).
The PISA survey reveals that problems with disruption, lack of respect and bullying – all factors that impede learning – have decreased in recent years. 
PISA-undersøkinga viser at problem med forstyrring, manglande respekt og mobbing – forhold som hemmar læringa – er blitt mindre dei siste åra.
Figure 5.2 Relations between teachers and pupils. 
Figur 5.2 Forholdet mellom lærarar og elevar.
Percentage of pupils who agree with the statements. 
Delen elevar som er einige i påstandane.
Figure 5.3 Percentage who say that the phenomena impede pupils' learning “to a certain extent” or “greatly”. 
Figur 5.3 Delen som svarer at fenomena «i nokon grad» eller «mykje» hindrar læringa til elevane.
2000-2012. 
2000–2012.
Source: PISA 
Kilde: PISA
Four in ten pupils receive support at home 
Fire av ti elevar opplever alltid støtte heimanfrå
Just over three in four pupils in Norway say that their household sometimes or always shows an interest in what they are doing at school (Figure 5.4). 
I Noreg opplever drygt tre av fire elevar at dei heime av og til eller alltid viser interesse for det dei gjer på skolen (figur 5.4).
Slightly fewer receive encouragement with their schoolwork, while the fewest say they are given appropriate help with their homework. 
Noko færre opplever oppmuntring i arbeidet, mens det er færrast som seier at dei får god hjelp med leksene sine.
Pupils receive slightly less support as they grow older and the schoolwork becomes more difficult. 
Elevar opplever mindre støtte til leksearbeidet etter kvart som dei blir eldre og skolearbeidet blir vanskelegare.
The percentage of pupils who feel they receive appropriate help with homework falls by half between Year 5 and Level Vg3 of upper secondary. 
Prosentdelen elevar som meiner dei får god hjelp til lekser, blir halvert frå 5. trinn til Vg3.
There are smaller changes in the proportion of pupils who experience interest and encouragement from home. 
Endringa er mindre når det gjeld dei elevane som opplever interesse og oppmuntring heimanfrå.
For these pupils the decrease is 21 percent and 18 percent respectively. 
Der er nedgangen på høvesvis 21 og 18 prosentpoeng.
Analyses of the Pupil Survey show that the more support a pupil receives from home, the greater the pupil’s motivation and efforts. 
Analysar av Elevundersøkinga viser at jo meir støtte ein elev opplever heimanfrå, desto større er motivasjonen og innsatsen.
Figure 5.4 Pupils who experience support from home. 
Figur 5.4 Elevar som opplever støtte heimanfrå.
Proportion who say “always” or “sometimes”. 
Delen som svarer «alltid» eller «nokre gonger».
Source: The Norwegian Directorate for Education and Training/The Pupil Survey 
Kjelde: Utdanningsdirektoratet/Elevundersøkinga
Half of all Norwegian Year 10 pupils experience a high degree of both challenges and mastery 
Halvparten av norske tiandeklassingar opplever høg grad av både meistring og utfordringar
Around half of all Norwegian Year 10 pupils find the teaching academically challenging while also experiencing accomplishment (Figure 5.5). 
Omtrent halvparten av norske tiandeklassingar opplever at undervisninga er fagleg utfordrande, samtidig som dei opplever meistring (figur 5.5).
Around 14 percent of Year 10 pupils experience mastery but little academic challenge. 
Omtrent 14 prosent av elevane i 10. klasse opplever at dei meistrar skolearbeidet, men at dei ikkje blir utfordra fagleg.
Most of these pupils are boys. 
Blant dei er det fleire gutar enn jenter.
Around a quarter of pupils find schoolwork challenging, while not experiencing mastery. 
Om lag ein fjerdedel av elevane opplever at skolearbeidet er utfordrande, men samtidig at dei ikkje meistrar arbeidet, og at skolearbeidet er for vanskeleg.
Most of these pupils are girls. 
Blant dei er det fleire jenter enn gutar.
It can be assumed that pupils who experience a high degree of both academic challenges and of accomplishment find the tuition challenging, but not so challenging that they do not master it. 
Ein kan gå ut frå at elevar som opplever både stor grad av fagleg utfordring og høg grad av meistring, opplever at undervisninga er krevjande, men ikkje så vanskeleg at dei ikkje meistrar arbeidet.
This could suggest that they feel they receive generally well-adapted tuition. 
Det kan vere eit uttrykk for at dei opplever at dei får ei generelt godt tilpassa undervisning.
Pupils who experience many challenges without feeling a sense of accomplishment generally achieve lower grades. 
Elevar som møter mange utfordringar utan opplevinga av å meistre, oppnår generelt lågare karakterar.
Yet both high and low performers are represented in all three groups in Figure 5.5. 
Både høgt og lågt presterande elevar er likevel representerte i alle dei tre gruppene i figur 5.5.
Figure 5.5 Experience of academic challenges and accomplishment, Year 10. 
Figur 5.5 Oppleving av fagleg utfordring og meistring, 10. trinn.
The percentage of pupils who are interested in learning, who enjoy their school work, and who look forward to going to school is smaller in Years 9 and 10 than in the lower year groups (Figure 5.6). 
Den prosentdelen av elevane som er interessert i å lære, som liker skolearbeidet, og som gleder seg til å gå på skolen, er mindre på 9. og 10. trinn enn på tidlegare trinn (figur 5.6).
Interest in learning is at its lowest in lower secondary, while pupils become more motivated for study when they reach Level Vg1 of upper secondary. 
Interessa for å lære er lågast på ungdomstrinnet, mens elevane blir meir motiverte for skolen i Vg1.
Pupils at Level Vg3 are the group least likely to look forward to going to school and to enjoy going to school, the respective figures being 20 and 28 percentage points lower than in Year 5. 
Elevar i Vg3 er dei som i minst grad gleder seg til, og liker å gå på, skolen, høvesvis 20 og 28 prosentpoeng lågare enn på 5. trinn.
Figure 5.6 Pupils' motivation. 
Figur 5.6 Elevmotivasjon.
Proportion of pupils giving positive responses to the statements. 
Delen elevar som svarer positivt på påstandane.
More than 70 percent of pupils feel that what they learn in school is important. 
Over 70 prosent av elevane synest det dei lærer på skolen, er viktig.
Fewer, around half, believe that what they learn is useful – either later in life or for work (Figure 5.7). 
Færre, om lag halvparten, meiner det dei lærer, er nyttig, anten seinare i livet eller i jobbsamanheng (figur 5.7).
The PISA survey also looks at the extent to which pupils find school useful and relevant. 
PISA-undersøkinga tek òg opp i kor stor grad elevane opplever skolen som nyttig og relevant.
Eight in ten respond that they have learnt things in school that could be useful for work. 
Åtte av ti svarer at dei har lært ting på skolen som kan vere nyttige i jobbsamanheng.
Only one in ten pupils find school to be a waste of time. 
Berre éin av ti opplever at skolen er bortkasta tid.
In total Norway scores slightly under the OCED average on statements regarding the usefulness of school. 
Totalt scorar Noreg noko lågare på utsegnene om utbytte av skolen enn gjennomsnittet i OECD.
Norway also scores lower than the other Nordic countries (Kjærnsli og Jensen 2013). 
Noreg scorar òg lågare enn dei andre nordiske landa (Kjærnsli og Jensen 2013) .
Figure 5.7 Degree to which pupils find school relevant. 
Figur 5.7 Kor relevant elevane opplever skolen.
Percentage of pupils who “slightly” or “completely” agree with the statements. 
Delen elevar som er «litt» eller «heilt einig» i påstandane.
Figure 5.8 What pupils gain from school. 
Figur 5.8 Elevanes utbytte av skolen.
2003–2012. 
Perioden 2003–2012.
All pupils are entitled to a safe school environment that encourages learning. 
Alle elevar har rett på eit trygt og læringsfremmande skolemiljø.
Nine in ten pupils enjoy school much or very much 
Ni av ti elevar trivst godt eller svært godt på skolen
Pupil satisfaction in Norway has remained fairly stable over time. 
Trivselen blant norske elevar har vore ganske stabil over tid.
Nine in ten of all pupils from Year 5 to Level Vg3 of upper secondary enjoy school much or very much (Figure 5.9). 
Av alle elevar frå 5. trinn til Vg3 trivst ni av ti elevar godt eller svært godt på skolen (figur 5.9).
Just under 8 percent of pupils enjoy school a little, while fewer than 3 percent do not enjoy school much or at all. 
I underkant av 8 prosent av elevane trivst litt, mens knappe 3 prosent ikkje trivst noko særleg eller ikkje i det heile.
The percentage of pupils who enjoy school is much smaller in Years 9 and 10. 
Prosentdelen elevar som trivst, er klart minst på 9. og 10. trinn.
Figure 5.9 Percentage of pupils whose well-being at school is good or very good. 
Figur 5.9 Prosentdelen elevar som trivst godt eller svært godt.
By year group. 
Fordelt på trinn.
Clear links between well-being, bullying and harassment 
Tydeleg samanheng mellom trivsel, mobbing og krenkingar
While only a minority of pupils do not enjoy school, the Pupil Survey reveals that those who enjoy school the least are often exposed to harassment. 
Mens det er eit mindretal av elevane som ikkje trivst på skolen, ser vi i Elevundersøkinga at dei som trivst minst, i stor grad blir utsette for krenkjande handlingar.
In the group of pupils who do not enjoy school, seven in ten are exposed to harassment. 
Blant dei som trivst litt, eller ikkje i det heile, er det omtrent sju av ti som blir utsette for krenkingar.
In comparison, one in ten of those who enjoy school very much experience harassment. 
Til samanlikning opplever éin av ti blant dei som trivst svært godt, å bli utsett for krenkingar.
Taunts and teasing are most widespread 
Å bli gjord narr av og erta er mest utbreidd
The Pupil Survey carried out in autumn 2013 shows that almost 11 percent of pupils have experienced being taunted or teased. 
Elevundersøkinga hausten 2013 viser at nesten 11 prosent av elevane har opplevd å bli gjorde narr av eller erta.
Taunts and teasing are the most common forms of harassment in all year groups except in upper secondary, where exclusion is most common (Figure 5.10). 
Å bli gjord narr av eller erta er dei mest utbreidde krenkingane på alle trinn, bortsett frå på vidaregåande, der utfrysing er mest utbreidd (figur 5.10).
9 percent of pupils between Year 5 and Level Vg3 say they have experienced being excluded. 
9 prosent av elevane frå 5. trinn til Vg3 svarer at dei er blitt haldne utanfor.
8 percent have had lies spread about them, and just under 8 percent have received negative comments about their looks. 
8 prosent har fått spreidd løgner om seg, og knappe 8 prosent har fått negative kommentarar om utsjånaden.
The more direct forms of harassment are less widespread. 
Dei meir direkte krenkingane skjer i mindre grad.
Around 3.5 percent of pupils say they have been threatened, and almost as many that they have been hit, pushed, kicked or held down to the point where they became scared. 
Omtrent 3,5 prosent av elevane svarer at dei er blitt trua, og nesten like mange er slått, dytta, sparka eller haldne fast slik at dei blei redde.
Figure 5.10 Harassment and bullying – by year group. 
Figur 5.10 Krenkingar og mobbing fordelt på trinn.
Signs of less bullying 
Tendens til mindre mobbing
In 2012 almost 7 percent of pupils responded that they were bullied 2–3 times a month or more. 
I 2012 svarte nesten 7 prosent at dei blei mobba to til tre gonger i månaden eller oftare.
In 2013 the figure was just over 4 percent. 
I 2013 var talet litt over 4 prosent.
It is difficult to say whether this expresses an actual decline in bullying, or whether it is down to changes in methodology in the Pupil Survey. 
Det er vanskeleg å slå fast om dette kjem av ein reell nedgang i mobbinga, eller om det kjem av metodiske endringar i Elevundersøkinga.
In the PISA survey, Norwegian head teachers report a reduction in the number of pupils who bully or threaten peers from 2003 to 2012. 
PISA-undersøkinga viser at også norske skoleleiarar opplever at det er ein nedgang i talet på elevar som mobbar eller truar, frå 2003 til 2012.
Less harassment and bullying the older the pupils get 
Færre krenkingar og mindre mobbing jo eldre elevane blir
The percentage of pupils exposed to harassment and bullying declines as the pupils get older (Figure 5.10). 
Prosentdelen elevar som blir utsette for krenkjande handlingar og mobbing, går ned etter som elevane blir eldre (figur 5.10).
The exception is the increase seen from Year 8 to Years 9 and 10. 
Unnataket er ein auke frå 8. trinn til 9. og 10. trinn.
The percentage of pupils experiencing bullying and harassment is highest among the youngest pupils and lowest at Level Vg3. 
Prosentdelen elevar som opplever mobbing og krenkingar, er størst blant dei yngste elevene og lågast i Vg3.
Girls are more likely to experience exclusion, while boys are more exposed to violence and threats 
Jenter opplever i større grad utfrysing, mens gutar er meir utsette for vald og truslar
More boys than girls in all year groups are exposed to violence and threats. 
På alle trinn blir fleire gutar enn jenter utsette for vald og truslar.
More girls than boys experience indirect harassment such as teasing, exclusion, comments about their looks and lies. 
Fleire jenter enn gutar opplever indirekte krenkingar som erting, utfrysing, kommentarar om utsjånaden eller løgner.
This is true from Year 7 up to and including Level Vg3 of upper secondary. 
Dette gjeld frå 7. trinn til og med Vg1.
Girls in all year groups are more likely than boys to be excluded. 
Jenter opplever i større grad enn gutar å bli haldne utanfor på alle trinn.
For example, just over 7 percent of Year 9 boys experience exclusion, while almost 13 percent of the girls experience the same. 
Til dømes opplever i overkant av 7 prosent av gutane på 9. trinn at dei blir haldne utanfor, mens nesten 13 prosent av jentene opplever det same.
There is a sharp decline in instances of bullying and harassment among girls between Levels Vg2 and Vg3. 
Både når det gjeld mobbing og når det gjeld krenkingar blant jenter, er det ein tydeleg nedgang i omfanget frå Vg2 til Vg3.
Among boys, there is little difference between these two year groups. 
Blant gutar er det liten forskjell mellom desse trinna.
Girls are more likely than boys to experience bullying at the lower secondary stage 
Jenter rapporterer i større grad enn gutar om mobbing på ungdomstrinnet
The difference in the percentages of boys and girls who report being bullied was smaller in 2013 than in 2012. 
Det er mindre forskjell mellom prosentdelen gutar og prosentdelen jenter som blir mobba i 2013, enn det var i 2012.
Boys are still more likely than girls to report that they experience bullying, but the difference is smaller than in the past. 
Gutar svarer framleis i større grad enn jenter at dei blir mobba, men forskjellen er mindre enn før.
While the percentage of boys who experience bullying has increased for every year group in previous surveys, there are now more girls than boys reporting that they are being bullied at the lower secondary stage (Figure 5.11). 
Mens prosentdelen gutar som opplever mobbing, er blitt større for kvart trinn i tidlegare undersøkingar, er det no fleire jenter enn gutar som melder om mobbing på ungdomstrinnet (figur 5.11).
The difference between the sexes is greatest in Year 5, when almost 2 percentage points more boys than girls experience bullying. 
Forskjellen mellom kjønna er størst på 5. trinn, der nesten to prosentpoeng fleire gutar enn jenter opplever mobbing.
In Year 9 almost 1 percentage point more girls than boys are bullied. 
På 9. trinn er det nesten eitt prosentpoeng fleire jenter som blir mobba enn gutar.
In upper secondary boys are again more likely than girls to experience bullying. 
På vidaregåande er det igjen fleire gutar enn jenter som opplever mobbing.
Figure 5.11 Differences in bullying between girls and boys. 
Figur 5.11 Forskjell i mobbing mellom jenter og gutar.
Schools are least likely to be aware of verbal harassment 
Skolen får i minst grad kjennskap til verbale krenkingar
Schools are primarily aware of concrete forms of harassment such as teasing, violence and threats. 
Det er i størst grad konkrete krenkingar som erting, vald og truslar skolen får vite om.
A quarter of all pupils who have suffered violence in school say that the school has done “something” or “a lot” to deal with it (Figure 5.12). 
Blant elevane som er blitt utsette for vald på skolen, seier ein fjerdedel at skolen har «gjort noko» eller «mykje» for å handtere det (figur 5.12).
Schools are least likely to be aware of harassment such as negative comments on pupils’ looks, having lies spread about them and exclusion (Figure 5.12). 
Skolen får i minst grad kjennskap til krenkingar som negative kommentarar om utsjånaden, å bli spreidd løgn om og å bli halden utanfor (figur 5.12).
Schools never become aware of almost half of all cases where a pupil has suffered negative comments about their looks. 
Bortimot halvparten av tilfella der ein elev er blitt utsett for negative kommentarar om utsjånaden, får ikkje skolen vite om.
According to pupils, the school took action to deal with the harassment in just over 15 percent of cases. 
Ifølgje elevane har skolane i drygt 15 prosent av tilfella gjort noko med denne krenkinga.
Pupils are guilty of most cases of bullying, but many also report that they are bullied by teachers or by other adults at school. 
Elevar står for det meste av mobbinga, men mange rapporterer òg at dei blir mobba av lærarar eller andre vaksne på skolen.
There was a slight decline in the percentage of pupils saying they were bullied by teachers between 2007 and 2012. 
Prosentdelen elevar som seier dei blir mobba av lærarar, viser ein svak nedgang frå 2007 til 2012.
The Apprentice Survey 
Lærlingundersøkinga
The Apprentice Survey allows apprentices to share their views about their training and about other issues that are central to their learning outcomes and learning environment. 
Lærlingundersøkinga gir lærlingar høve til å formidle oppfatningar om opplæringa og andre forhold som er sentrale for læringsutbyttet og læringsmiljøet.
The figures presented here are based on around 7,000 responses from spring 2013. 
Tala vi presenterer her, er baserte på omtrent 7000 svar frå våren 2013.
The timing of the survey has changed from autumn to spring. 
Gjennomføringstidspunktet for undersøkinga har sidan endra seg frå vår til haust.
Due to the low number of respondents both at a national level and in individual municipalities, the Apprentice Survey is unable to provide a representative picture of the apprentices’ learning outcomes and learning environment. 
På grunn av låg svarprosent både på nasjonalt nivå og i enkelte fylke kan ikkje lærlingundersøkinga gi eit representativt bilete av læringsutbyttet og læringsmiljøet til lærlingane.
Bullying during workplace training 
Mobbing i lærebedrift
The Apprentice Survey poses the same question about bullying as the Pupil Survey. 
Lærlingundersøkinga har det same spørsmålet om mobbing som Elevundersøkinga.
3.5 percent of apprentices said they experienced bullying in 2013. 
I 2013 seier 3,5 prosent av lærlingane at dei blir mobba.
This is a larger proportion than among Level Vg3 pupils on the general studies programme. 
Det er ein større del enn den prosentdelen som seier at dei blir mobba i Vg3 i Elevundersøkinga 2013.
More girls than boys say they are bullied during workplace training, while the opposite is the case for Level Vg3. 
Fleire jenter enn gutar svarer at dei blir mobba i lærebedrift, mens det er motsett for elevar i Vg3.
Differences across study programmes 
Forskjellar på tvers av ulike utdanningsprogram
There are differences in the extent of bullying across different study programmes. 
Det er forskjellar i omfanget av mobbing innanfor ulike utdanningsprogram.
More than three times as many pupils experience bullying on the study programme with the highest incidence of bullying than on the study programme with the lowest incidence (Figure 5.13). 
I programma med mest mobbing er det meir enn tre gonger så mange lærlingar som blir mobba, som i programmet med minst mobbing (figur 5.14).
Figure 5.13 Apprentices who are bullied – by study programme. 
Figur 5.13 Lærlingar som blir mobba, fordelte på utdanningsprogram.
Source: The Norwegian Directorate for Education and Training/The Apprentice Survey 
Kjelde: Utdanningsdirektoratet/Lærlingundersøkinga
More than half of pupils are satisfied with the advice they have received 
Over halvparten av elevane er fornøgde med rådgivinga
Around 16 percent of Vg1 pupils are dissatisfied with the guidance received in lower secondary. 
Blant Vg1-elevane er omtrent 16 prosent misfornøgde med rådgivinga dei fekk på ungdomstrinnet.
Most pupils receive appropriate help and get on well with their teachers. 
Dei aller fleste elevane får god hjelp og kjem godt overeins med lærarane.