natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Pupil Survey has found that 9 out of 10 pupils enjoy school very much and that this figure has remained stable over time. 
Her skiller vi oss positivt ut sammenlignet med andre land.
The same is true for the kindergarten environment. 
Det samme gjelder for trivsel i barnehagen.
However, the Pupil Survey carried out in autumn 2013 also found that 11% of pupils have experienced being picked on or teased. 
Men Elevundersøkelsen høsten 2013 viser at nesten elleve prosent av elevene har opplevd å bli gjort narr av eller ertet.
The responses to the survey show that pupils in lower secondary are especially vulnerable to bullying. 
Ut i fra svarene ser vi at det er elever på ungdomstrinnet for er spesielt utsatte for krenkelser.
Further nationwide initiatives need to be introduced in this area. 
Her setter vi inn flere nasjonale tiltak.
The objective is to improve the learning environment, increase pupils’ motivation, make the tuition more relevant, and let the pupils experience mastery. 
Målet er å bedre læringsmiljøet, heve elevenes motivasjon, gjøre undervisningen mer relevant og la elevene oppleve mestring.
In recent years the Follow-up Service (Oppfølgingstjenesten) has obtained a better overview of young people not in upper secondary education or training, and a growing number of them have become engaged in activity. 
De siste årene har oppfølgingstjenesten fått bedre oversikt over ungdom utenfor videregående opplæring, og flere enn tidligere har kommet i aktivitet.
The proportion of pupils receiving special needs education had been increasing until this year. 
Andelen elever som får spesialundervisning har vært økende inntil i år.
We have now noted a slight fall. 
Nå registrerer vi en liten nedgang.
This could indicate that schools are becoming better at adapting tuition within the ordinary curriculum framework. 
Det kan tyde på at skolene lykkes bedre med å tilpasse opplæringen innenfor rammen av det ordinære opplæringstilbudet.
We strongly believe that early intervention at the right time is the correct “medicine”. 
Vi har en sterk tro på at tidlig innsats på rett tid er «medisinen».
Efforts must be made to help the child, pupil or apprentice as soon as the challenge occurs. 
Innsatsen for et barn, en elev eller en lærling må settes inn når utfordringen oppstår.
A “wait and see” approach benefits no one. 
Det hjelper ingen at barnehagen eller skolen «venter og ser».
Many of us care about the state of our kindergartens, primary and secondary schools. 
Vi er mange som bryr oss om tilstanden i barnehagen, på skolen og i videregående opplæring.
Every single one of us is affected by it one way or another. 
Alle i samfunnet er berørt på en eller annen måte.
We are facing big challenges, but the knowledge we have about these challenges means we can take steps to overcome them. 
Vi har store utfordringer, men den kunnskapen vi har om disse utfordringene, gjør at vi kan sette i gang tiltak.
We have set out clear objectives. 
Vi har tydelige mål.
Fewer pupils should experience bullying. 
Færre skal føle seg krenket.
We must also reinforce our focus on maths and sciences and enable teachers to develop their expertise within their individual specialisms. 
Og vi må sette mer trøkk på realfagene og sørge for at lærerne får utvikle kompetansen innen sine fagfelt.
One thing is certain: we are entering a more specialised future and must ensure that each child, pupil and apprentice is equipped to enter the labour market and wider society safely and securely. 
En ting er sikkert – vi går inn i en mer spesialisert framtid, og må sørge for at hvert barn, hver elev og hver lærling er rustet til å møte arbeidslivet og samfunnet på en god og trygg måte.
I highly recommend reading this year’s Education Mirror. 
Jeg anbefaler at du leser årets Utdanningsspeil.
You are guaranteed to find enough information to form an opinion on kindergartens, primary and secondary education in Norway. 
Da vil du garantert få et godt grunnlag til å mene noe om barnehagen, grunnskolen og videregående opplæring.
Let the facts speak for themselves! 
La kunnskapsgrunnlaget tale for seg!
Happy reading! 
God lesing!
There is a tendency towards fewer and larger schools. 
Tendensen er at det blir færre og større skoler i Norge.
In 2003, Norwegian primary and lower secondary schools had an average of 188 pupils whereas in 2013 the number had risen to 212, an increase of 13 percent. 
Dette er en økning på 13 prosent.
Half of all schools have fewer than 186 pupils. 
Halvparten av skolene har færre enn 186 elever.
Two in three schools have fewer than 300 pupils, while more than half of all pupils attend schools with more than 300 pupils. 
To av tre skoler har færre enn 300 elever, men over halvparten av elevene går på skoler med mer enn 300 elever.
In 2003/04, there were just over 1,200 schools with fewer than 100 pupils. 
I 2003/04 var det drøye 1200 skoler med under 100 elever.
By 2013/14 this number had fallen to 900. 
I 2013/14 har 900 skoler færre enn 100 elever.
7 percent of all pupils are attending schools with fewer than 100 pupils in the 2013/14 academic year. 
7 prosent av elevene går på skoler med mindre enn 100 elever skoleåret 2013/14.
Figure 1.2 Schools – by pupil numbers. 
Figur 1.2 Skoler fordelt etter antall elever.
Table 1.1 Primary and lower secondary schools – by ownership type. 
Tabell 1.1 Grunnskoler fordelt på eierform.
Ownership type 
Eierform
Number of schools 
Antall skoler
Municipal 
Kommunal
2,693 
2 693
County council 
Fylkeskommunal
Intermunicipal 
Interkommunal
Central government 
Statlig
2,907 
2 907
80 primary and lower secondary schools have closed down in the last academic year 
80 grunnskoler er lagt ned i løpet av siste skoleår
80 primary and lower secondary schools closed down between the 2012/13 and 2013/14 academic years. 
Fra skoleåret 2012/13 til skoleåret 2013/14 er 80 grunnskoler lagt ned.
70 of these were municipal schools, 8 were private and 2 were county schools. 
Av disse var 70 kommunale, 8 private og 2 fylkeskommunale.
In 10 percent of cases a new, private school is established in the same area when a public school is closed down. 
I 10 prosent av tilfellene blir det opprettet en ny, privat skole i samme område når en offentlig skole legges ned.
New private schools have an average of 33 pupils, while the public schools that closed down had an average of 69 pupils. 
Nye private skoler har i gjennomsnitt 33 elever, mens nedlagte offentlige skoler i gjennomsnitt hadde 69 elever.
It is primarily the smallest schools that are being closed down. 
Det er først og fremst de minste skolene som legges ned.
Half of all schools that closed down between 2012/13 and 2013/14 had fewer than 30 pupils. 
Halvparten av skolene som ble lagt ned mellom 2012/13 og 2013/14, hadde under 30 elever.
12 of the schools that closed had more than 100 pupils, and most of these larger schools were merged with other schools. 
12 av skolene som ble lagt ned, hadde over 100 elever, og de fleste av disse større skolene ble slått sammen med andre skoler.
Figure 1.3 Distribution of schools and pupils – by number of pupils at each school. 
Figur 1.3 Fordeling av skoler og elever etter antall elever ved skolen.
More private schools 
Flere private grunnskoler
Private schools 
Privatskoler
The Private Education Act states that new private primary and lower secondary schools must be founded one of the following platforms in order to be granted approval: 
Privatskoleloven slår fast at nye private grunnskoler må drives på ett av følgende grunnlag for å bli godkjent:
Norwegian primary and lower secondary education abroad 
norsk grunnskoleopplæring i utlandet
Private schools approved under the Education Act do not have to meet one of these specific criteria, but the quality of the tuition must be equivalent to that offered in public sector schools. 
Private skoler godkjent etter opplæringsloven må ikke oppfylle et spesielt grunnlag, men kvaliteten på opplæringen må tilsvare opplæringen i offentlig skole.
Schools approved under the Private Education Act are entitled to government funding. 
Skoler som er godkjent etter privatskoleloven, har rett til statstilskudd.
Schools approved under the Education Act are not entitled to government funding. 
Privatskoler som er godkjent etter opplæringsloven, har ikke rett til statstilskudd.
Running private primary and secondary schools is not permitted in Norway without approval under the Private Education Act Section 2-1 or the Education Act Section 2-12. 
Det er ikke lov å drive private grunnskoler i Norge uten at de er godkjent etter privatskoleloven § 2-1 eller opplæringsloven § 2-12.
In the 2013/14 academic year there are 195 private primary and lower secondary schools in Norway. 
Skoleåret 2013/14 er det 195 private grunnskoler i Norge.
186 of the schools have been approved under the Private Education Act and 9 approved under the Education Act. 
186 av skolene er godkjent etter privatskoleloven og 9 etter opplæringsloven.
There are now almost twice as many private schools as there were in 2002/03. 
Det er nesten dobbelt så mange privatskoler i dag som det var i 2002/03.
In this period, private schools have attracted 7,600 more pupils – an increase of 66 percent. 
I perioden er det blitt 7600 flere elever i private skoler, noe som er en økning på 66 prosent.
3 percent of pupils in primary and lower secondary education are attending private schools in the 2013/14 academic year whereas ten years ago the figure was just under 2 percent. 
3 prosent av elevene i grunnskolen går på en privat grunnskole skoleåret 2013/14.
There are 10 more private schools in 2013/14 than there were last year. 
Det er 10 flere privatskoler i 2013/14 enn året før.
In 2013, the Norwegian Directorate for Education and Training received 41 applications to open new private primary and lower secondary schools. 
I 2013 mottok Utdanningsdirektoratet 41 søknader om oppstart av nye private grunnskoler.
22 of these applications were approved, and the schools can open in the autumn of 2014. 
22 av disse skolene ble godkjent og kan starte opp høsten 2014.
In 2014, the Directorate received 34 applications for new private primary and lower secondary schools by the 1 April deadline. 
For 2014 har Utdanningsdirektoratet mottatt 34 søknader om å opprette nye private grunnskoler innen fristen 1. april.
These schools can open in the autumn of 2015 at the earliest, if approved. 
Disse kan tidligst starte opp høsten 2015.
84 percent of private schools established in the period 2002–2009 were still running four years after they opened. 
84 prosent av privatskolene som ble opprettet i perioden 2002–2009, var fortsatt i drift fire år etter oppstart.
While private schools have an average of 98 pupils in the 2013/14 academic year, the corresponding number for public schools is 217 pupils. 
I gjennomsnitt har en privat grunnskole 98 elever, mens en offentlig grunnskole har 217 elever skoleåret 2013/14.
Figure 1.4 Changes in the number of private primary and lower secondary schools between 2002 and 2013. 
Figur 1.4 Utvikling i antall private grunnskoler fra 2002 til 2013.
Figures for private primary and lower secondary schools abroad from 2006. 
Tall for private grunnskoler i utlandet fra 2006.
Table 1.2 Private primary and lower secondary schools. 
Tabell 1.2 Private grunnskoler.
Basis for approval 
Grunnlag for godkjenning
Acknowledged educational approach 
Anerkjent pedagogisk retning
Private schools approved under the Education Act 
Privatskoler godkjent etter opplæringsloven
Total number of private primary and lower secondary schools in Norway 
Totalt antall private grunnskoler i Norge
Norwegian primary and lower secondary education abroad 
Norsk grunnskoleopplæring i utlandet
Total number of private primary and lower secondary schools in Norwat and abroad 
Totalt antall private grunnskoler i Norge og utlandet
Most private schools in Oslo and the largest cities 
Flest privatskoler i Oslo og rundt de største byene
Private schools are largely, located in urban areas. 
Privatskolene er i stor grad konsentrert rundt de største byene.
In the cities Oslo, Bergen and Trondheim around 5 percent of pupils attend private schools. 
Både i Oslo, Bergen og Trondheim går rundt 5 prosent av elevene på privatskoler.
11 private Norwegian primary and lower secondary schools abroad 
11 private norske grunnskoler i utlandet
In addition to private schools in Norway, there are 11 private Norwegian primary and lower secondary schools abroad with a total of 839 Norwegian pupils. 
I tillegg til de private grunnskolene i Norge er det 11 private norske grunnskoler i utlandet.
These schools have been approved under the Private Education Act and receive funding from the government. 
Disse skolene er også godkjent etter privatskoleloven og mottar tilskudd fra staten.
Municipal authorities and schools may elect to offer more teaching hours than the minimum requirement. 
Kommunene eller skolene kan velge å gi flere timer enn minstetimetallet.
Optional subjects have been introduced gradually from 2012/13. 
Valgfag er gradvis innført fra 2012/13.
From the 2014/15 academic year all pupils in Years 8, 9 and 10 will be offered optional subjects. 
Fra og med skoleåret 2014/15 vil elever på både 8., 9. og 10. trinn få valgfag.
Table 1.3 Ordinary distribution of teaching hours for pupils in Years 1–10, applicable to all pupils from the 2014/15 academic year. 
Tabell 1.3 Ordinær fag- og timefordeling for elever på 1.–10. trinn, gjeldende for alle elever fra og med skoleåret 2014/15.
Subject/Year 
Fag/trinn
Years 1–7 
1.–7. trinn
Years 8–10 
8.-10. trinn
1,372 
1 372
1,770 
1 770
888 
888
1,201 
1 201
Social Studies 
Samfunnsfag
634 
634
Arts and Crafts 
Kunst og håndverk
Foreign Languages / advanced language study 
Fremmedspråk / språklig fordypning
Food and Nutrition 
Mat og helse
Optional Subjects 
Valgfag
Physical Activity 
Fysisk aktivitet
Flexible hours 
Fleksibel time
5,234 
5 234
2,622 
2 622
7,856 
7 856
They can also elect to pursue the subject working life skills (arbeidslivsfag) or subjects from the upper secondary curriculum. 
Her ligger det også muligheter til å velge arbeidslivsfag eller fag fra videregående opplæring.
In practice their subject choices depend on which subjects are offered by the school and available choices vary greatly. 
Det er store variasjoner mellom skolene når det gjelder fagtilbud og hvor mange ulike fag elevene kan velge mellom.
7 in 10 lower secondary pupils choose a foreign language 
Sju av ti elever på ungdomstrinnet velger et fremmedspråk
Secondary pupils should either study a foreign language or pursue advanced studies in English, Norwegian or Sami. 
Elever på ungdomstrinnet skal enten ha fremmedspråk eller fordypning i engelsk, norsk eller samisk.
22 percent chose advanced language studies, and 5 percent chose working life skills. 
22 prosent valgte språklig fordypning, og 5 prosent valgte arbeidslivsfag.
Figure 1.5 Number of foreign languages per school. 
Figur 1.5 Antall fremmedspråk per skole.
Most pupils taking a foreign language choose Spanish 
De fleste av elevene som velger fremmedspråk, tar spansk
Over the last decade, Spanish has gone from being a minor foreign language to replacing German as the most popular foreign language. 
I løpet av de siste ti årene har spansk gått fra å være et lite fremmedspråk til å erstatte tysk som det største fremmedspråket.
45 percent of pupils taking a foreign language in lower secondary choose Spanish. 
45 prosent av elevene som tar fremmedspråk på ungdomstrinnet, velger spansk.
Less than 1 percent of pupils study other foreign languages such as Italian and Russian. 
Under 1 prosent av elevene har andre fremmedspråk, som italiensk eller russisk.
As mentioned the availability of language subjects depend on the individual school. 
Fordelingen av elever på de ulike språkene har endret seg lite de siste årene.
It is only mandatory for schools to offer a minimum of one out of the following: Spanish, German, French and Russian. 
Hvilke fremmedspråk elevene kan velge, er i praksis avhengig av hva skolen gir opplæring i, men skolene skal tilby minst ett av språkene spansk, tysk, fransk eller russisk.
A third of schools only offer one language. 
Skolene gir i gjennomsnitt opplæring i to fremmedspråk.
On average two languages are available in lower secondary schools. 
33 prosent av skolene gir bare opplæring i ett fremmedspråk.
Differences in language choices between counties 
Forskjeller i språkvalg mellom fylker
The proportion of pupils choosing foreign languages varies between counties. 
Andelen elever som velger fremmedspråk, varierer mellom fylkene.
In Akershus and Rogaland, more than 80 percent of pupils receive foreign language tuition in the 2013/14 academic year, while in Finnmark the figure is 41 percent. 
I Akershus og Rogaland får over 80 prosent av elevene opplæring i fremmedspråk skoleåret 2013/14, mens andelen i Finnmark er på 41 prosent.
Spanish is the most popular foreign language in 13 counties, while German is most popular in 6 counties. 
Spansk er det største fremmedspråket i 13 fylker, og tysk er det største i 6 fylker.
More pupils are choosing working life skills 
Flere tar arbeidslivsfag
2,000 more pupils are pursuing working life skills in the 2013/14 academic year than the previous year. 
2000 flere elever tar arbeidslivsfag skoleåret 2013/14 sammenlignet med fjoråret.
375 schools offer working life skills – 100 more than last year. 
Arbeidslivsfaget tilbys på 375 skoler, som er 100 flere enn året før.
69 percent of pupils taking working life skills are boys. 
69 prosent av elevene som tar arbeidslivsfag, er gutter.
Pupils pursuing working life skills often have lower than average grades. 
Elever som tar arbeidslivsfaget, har som oftest svakere karakterer enn gjennomsnittet.
The total average grade among all pupils in the 2012/13 academic year was 40 points, while pupils taking working life skills received an average of 34 points. 
40 grunnskolepoeng var gjennomsnittet for alle elever skoleåret 2012/13, mens gjennomsnittet for elever med arbeidslivsfag var 34 grunnskolepoeng.
However, high achieving pupils are also present in working life skills classes, as many as one in five working life skills pupils achieved point scores above the total grade average. 
Samtidig er det også faglig sterke elever som tar arbeidslivsfaget.
Figures from 2008/09, before the programme was introduced, show that the working life skills programme has not led to fewer pupils choosing foreign languages. 
Tall fra 2008/09, før arbeidslivsfaget ble innført, viser at innføringen av arbeidslivsfaget ikke har ført til at færre elever velger fremmedspråk.
Instead, there are now fewer pupils choosing advanced studies in English, Norwegian or Sami. 
I stedet er det færre elever som velger språklig fordypning i engelsk, norsk eller samisk som et alternativ til fremmedspråk.
Positive evaluation of working life skills pilot 
Positiv evaluering av forsøk med arbeidslivsfag
The research institute NOVA has evaluated the working life skills trial in the period 2010 to 2013. 
Forskningsinstituttet NOVA har evaluert forsøk med arbeidslivsfag i perioden 2010 til 2013.
The evaluation shows that working life skills has evolved into a practical subject, as intended. 
Evalueringen viser at arbeidslivsfaget er blitt et praktisk fag i tråd med hovedintensjonen for faget.
The majority of pupils are very satisfied with the subject. 
Et hovedfunn i evalueringen er at flertallet av elevene er svært godt fornøyd med faget.
In Year 10 more than 8 out of 10 pupils say that they find the subject useful and that the teachers provide good tuition. 
På 10. trinn sier i overkant av åtte av ti elever at de lærer mye nyttig, og at lærerne er flinke til å undervise.
Pupils especially seem to value the practical approach of the working life skills programme. 
Elevene fremhever spesielt at de trives med de praktiske arbeidsmetodene i arbeidslivsfaget.
The introduction of the working life skills programme appears to have created an alternative forum for learning that stands out from the more theory-driven subjects at the lower secondary stage, allowing otherwise poorly performing pupils to experience a sense of achievement (Bakken, Dæhlen and Smette 2013). 
Innføringen av arbeidslivsfaget ser ut til å ha skapt et alternativt læringsrom som skiller seg fra de mer teoritunge fagene på ungdomstrinnet og gir mestringsopplevelser til elever som har lite av det i skolen ellers (Bakken, Dæhlen og Smette 2013) .
Until now working life skills has been a trial subject, but partly due to the positive feedback from the evaluation, it has been decided to make the subject permanent from the 2015/16 academic year. 
Frem til nå har arbeidslivsfaget vært et forsøksfag, men blant annet på grunn av de positive resultatene fra evalueringen er det besluttet at faget blir permanent fra og med skoleåret 2015/16.
Schools will still be free to decide whether to offer working life skills. 
Det vil fortsatt være opp til skolene om de vil tilby arbeidslivsfag.
Table 1.4 Pupils studying optional subjects in Year 8 and Year 9. 
Tabell 1.4 Elever med valgfag på 8. og 9. trinn.
Optional subjects 
Valgfag
Percent 
Andel
Physical Activity and Health 
Fysisk aktivitet og helse
42,136 
42 136
34 % 
34 %
Music and Stage Production 
Sal og scene
18,321 
18 321
Design and Redesign 
Design og redesign
15,253 
15 253
Technology in Practice 
Teknologi i praksis
9,638 
9 638
8 % 
8 %
Media and Information 
Medier og informasjon
8,336 
8 336
7 % 
7 %
Production of Goods and Services 
Produksjon av varer og tjenester
7,517 
7 517
6 % 
6 %
Nature, Environment and Outdoor Pursuits* 
Natur, miljø og friluftsliv*
6,501 
6 501
Research in Practice 
Forskning i praksis
5,629 
5 629
International Co-operation 
Internasjonalt samarbeid
3,969 
3 969
Volunteering* 
Innsats for andre*
2,056 
2 056
2 % 
2 %
Tourism* 
Reiseliv*
1 % 
1 %
Road Safety* 
Trafikk*
Democracy in Practice* 
Demokrati og praksis*
Cultural Heritage* 
Levande kulturarv*
Total optional subjects 
Sum valgfag
122,413 
122 413
* new optional subjects as of autumn 2013 
* Nye valgfag høsten 2013
Optional subjects at the lower secondary stage 
Valgfag på ungdomstrinnet:
The most popular optional subjects are physical activity and health; music and stage production; and design and redesign 
De mest populære valgfagene er fysisk aktivitet, sal og scene og design og redesign
In the 2013/14 academic year, pupils in Years 8 and 9 are able to choose between at least 2 out of 14 different optional subjects. 
Skoleåret 2013/14 skal elever på 8. og 9. trinn kunne velge mellom minst 2 av 14 ulike valgfag.
Optional subjects will also be introduced to Year 10 in the autumn of 2014. 
Høsten 2014 blir valgfag også innført på 10. trinn.
60 percent of pupils taking optional subjects in Years 8 and 9 have chosen one of the three most popular options: physical activity and health; music and stage production; and design and redesign. 
60 prosent av elevene som har valgfag på 8. og 9. trinn, har valgt ett av de tre mest populære valgfagene: fysisk aktivitet og helse, sal og scene og design og redesign.
A total of 42,100 pupils have chosen physical activity and health, making up 34 percent of all pupils taking optional subjects. 
I alt 42 100 elever har valgt fysisk aktivitet og helse, noe som utgjør 34 prosent av elevene med valgfag.
A respective 15 percent and 12 percent of pupils have chosen music and stage production, and design and redesign. 
Henholdsvis 15 og 12 prosent av elevene har valgt sal og scene og design og redesign.
A total of 7 percent of pupils have chosen one of the least popular optional subjects. 
Til sammen har 7 prosent av elevene valgt et av de seks minste valgfagene.
More boys than girls choose physical activity 
Flest gutter velger fysisk aktivitet
44 percent of boys and 25 percent of girls have chosen physical activity and health. 
44 prosent av guttene og 25 prosent av jentene har valgt fysisk aktivitet og helse.
Girls more evenly distribute across the three most popular subjects – choosing music and stage production, and design and redesign more frequently than do boys. 
Jentene velger oftere sal og scene og design og redesign enn guttene, og de fordeler seg jevnere på de tre største valgfagene.
Schools offer an average of four different optional subjects 
Skolene gir i gjennomsnitt opplæring i fire ulike valgfag