natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Adults in lower secondary education include both adults receiving ordinary lower secondary tuition and adults receiving special needs education. 
Gruppen av voksne som får grunnskoleopplæring, omfatter både voksne som får ordinær grunnskoleopplæring, og voksne som får spesialundervisning.
Figure 1.11 Adults receiving ordinary tuition and special needs education. 
Figur 1.11 Voksne som mottar ordinær undervisning og spesialundervisning.
2008/09–2013/14. 
2008/09–2013/14.
Source: GSI/The Norwegian Directorate for Education and Training 
Kilde: GSI/Utdanningsdirektoratet
A majority of local councils offer lower secondary education for adults 
Et flertall av kommunene tilbyr grunnskoleopplæring for voksne
In the 2013/14 academic year, 324 municipalities out of 428 have residents participating in lower secondary education for adults. 
Skoleåret 2013/14 har 324 kommuner innbyggere som deltar i grunnskoleopplæring for voksne.
This is 9 more than in the previous academic year. 
Det er 9 flere kommuner enn i forrige skoleår.
In 267 municipalities adults received tuition within the municipality while in 137 adults received tuition outside the municipality. 
267 kommuner hadde deltagere i grunnskoleopplæring for voksne i egen kommune, mens 137 kommuner har innbyggere som deltar i grunnskoleopplæring i en annen kommune.
Not all municipalities have adults in lower secondary education. 
Ikke alle kommuner har innbyggere som får grunnskoleopplæring for voksne.
In a survey carried out by NOVA (Dæhlen et al. 2013), the majority of local councils reported a lack of applicants as one reason for not offering lower secondary education for adults. 
2013) rapporterer flertallet av kommunene som ikke har et tilbud, at manglende søkere er en årsak til at de ikke tilbyr grunnskoleopplæring for voksne.
Increasing number of adults in ordinary lower secondary education 
Økning i antall voksne deltagere i ordinær grunnskoleopplæring
6,000 adults are receiving ordinary lower secondary education in 2013/14. 
6000 voksne mottar kun ordinær grunnskoleopplæring 2013/14.
This is an increase on 2008/09, when the number was 3,900. 
Det er en økning fra 2008/09, da 3900 fikk ordinær grunnskoleopplæring.
There are many young people receiving ordinary lower secondary education. 
Det er mange unge deltagere som får ordinær grunnskoleopplæring.
41 percent of participants are under 25 years of age, while only 18 percent are more than 40 years old. 
41 prosent av deltagerne er under 25 år, mens bare 18 prosent er eldre enn 40 år.
There has been a steady decline in the number of adults receiving special needs education over the last few years and the number is now 3,900. 
Det har vært en jevn nedgang i antallet voksne som får spesialundervisning, de siste årene.
In 2008/09, a total of 5,500 adults received special needs education. 
I 2008/09 var det 5500 deltagere i spesialundervisningen.
Many language minority adults receive lower secondary education 
Mange voksne minoritetsspråklige får grunnskoleopplæring
In 2013/14, the number of foreign language adults in lower secondary education rose by 500 to 6,000. 
I 2013/14 har antall minoritetsspråklige deltagere i grunnskoleopplæringen for voksne økt med 500 til 6000.
This accounts for 61 percent of all adults in lower secondary education. 
Dette utgjør 61 prosent av alle deltagerne i voksenopplæringen i grunnskolen.
It represents an increase on 2009/10, when 40 percent of adults in lower secondary education used a foreign language. 
Det er en økning fra 2009/10, da 40 prosent av deltagerne var minoritetsspråklige.
Most foreign language participants receive ordinary education. 
De fleste minoritetsspråklige deltagerne får ordinær undervisning.
Of adults receiving ordinary lower secondary education, 91 percent are foreign language users, while the figure for special needs education is 14 percent. 
Av deltagerne med ordinær grunnskoleopplæring er 91 prosent språklige minoriteter, mens for spesialundervisning er andelen 14 prosent.
An increase in the number of people with a foreign language background is the likely explanation for the sharp rise in adults receiving ordinary lower secondary education. 
Økningen i språklige minoriteter er sannsynligvis forklaringen på den store økningen deltagere i ordinær grunnskoleopplæring.
Young adults are more likely to complete ordinary lower secondary education 
Unge voksne fullfører ordinær grunnskoleopplæring i størst grad
A NOVA study (Dæhlen et al. 2013) shows that around 65 percent of adults in ordinary lower secondary education in 2008/09 had completed their lower secondary education by 2011. 
2013) viser at om lag 65 prosent av deltagerne i ordinær grunnskoleopplæring i 2008/09 hadde fullført grunnskoleutdanning i 2011.
The same study found that men are more likely than women to complete, and that younger participants are more likely than older participants to complete lower secondary education. 
Samme undersøkelse viser at menn fullfører i større grad enn kvinner, og at de yngste deltagerne fullfører grunnskoleutdanning oftere enn eldre deltagere.
Around half of all adults who completed lower secondary education moved on to upper secondary education. 
Omtrent halvparten av deltagerne som fullførte grunnskolen, gikk videre til videregående opplæring.
For some of the pupils these basic qualifications are planned, due to assumed difficulties obtaining a complete qualification. 
For noen ungdommer er denne grunnkompetansen planlagt fordi de av ulike årsaker ikke er i stand til å oppnå studie- eller yrkeskompetanse.
In the 2013/14 academic year 2.8 percent of pupils were on a planned pathway to obtain a basic qualification (see Chapter 7). 
Skoleåret 2013/14 gikk 2,8 prosent av deltagerne på et planlagt løp mot grunnkompetanse (se kapittel 7).
Most of those who have not successfully completed have acquired a basic qualification that they can later build on to obtain a complete upper secondary qualification (Figure 6.6). 
De fleste av dem som ikke har fullført og bestått, har oppnådd en grunnkompetanse som de senere kan bygge på til full videregående kompetanse (figur 6.6).
The 17,500 pupils in the 2006 cohort who had not successfully completed within five–six years fall into the following categories: 
De 17 500 ungdommene i 2006-kullet som ikke hadde fullført og bestått innen fem/seks år fordeler seg slik:
2,400 were still in upper secondary education or training. 
2400 var fortsatt i videregående opplæring.
4,400 had completed, but not passed. 
4400 hadde fullført, men ikke bestått.
This means that they are lacking one or more subjects in order to obtain a diploma or a trade or journeyman’s certificate. 
Det vil si at de mangler ett eller flere fag for å få vitnemål eller fag- eller svennebrev.
4,500 had passed Level Vg2. 
4500 hadde bestått Vg2.
4,000 had passed Level Vg1. 
4000 hadde bestått Vg1.
2,300 had participated at Level Vg1 without passing. 
2300 hadde deltatt i Vg1 uten å bestå.
Some of the 2.8 percent of pupils on a planned basic qualification pathway fall into the category “unsuccessfully completed”. 
Av de 2,8 prosent av deltagerne med planlagt grunnkompetanse, vil en del havne i kategorien «fullført, men ikke bestått».
They are pupils and training candidates who had completed all levels of upper secondary but not passed. 
Dette er elever og lærekandidater som har fullført alle trinnene i videregående opplæring, men ikke bestått.
Pupils who had pursued Level Vg1 for five years – by being in workplace training, for example – are placed in the “participated in Vg1” category. 
Elever som har gått fem år i Vg1, for eksempel gjennom arbeidslivstrening, havner i kategorien «deltatt i Vg1».
Figure 6.6 Qualifications obtained by those who do not successfully complete and pass within 5–6 years (2006 cohort). 
Figur 6.6 Kompetanseoppnåelse blant de som ikke fullfører og består innen fem/seks år (2006-kullet).
The link between basic qualifications and employment is not clear cut. 
Det er ikke helt opplagt hvordan sammenhengen mellom delkompetanse og sysselsetting skal tolkes.
One interpretation is that basic qualifications help improve young people’s job opportunities. 
Én tolkning er at delkompetansen bidrar til å fremme ungdommens jobbmuligheter.
An alternative explanation is that those with the best job opportunities are better able to obtain basic qualifications. 
En alternativ tolkning er at det er de med best jobbmuligheter som klarer å skaffe seg en delkompetanse.
Prior achievement predicts completion rates regardless of study programme 
Like karakterer gir relativt lik gjennomføring på studieforberedende og yrkesfag
We have seen that around 60 percent of pupils who enrol on vocational study programmes successfully complete within a period of five–six years and that the corresponding figure for pupils on general study programmes is 83 percent (Figure 8.2). 
Vi har sett at omtrent 60 prosent av elevene som begynner på yrkesfag, fullfører og består innen fem/seks år, og at det tilsvarende tallet for elever som begynner i studieforberedende, er 83 prosent (figur 6.2).
Pupils with the same average point score from compulsory education are almost equally likely to complete their study programme, regardless of whether they are pursuing a general or vocational programme. 
Elever med likt antall grunnskolepoeng har imidlertid omtrent like stor sannsynlighet for å fullføre enten de går på yrkesfag eller på studieforberedende.
The completion rates being so much higher on general study programmes than on vocational programmes, is therefore mainly explained by the pupils average point score from compulsory education. 
At andelen som fullfører og består, er så mye høyere i studieforberedende enn i yrkesfag, kan med andre ord forklares med at det er flere elever med mange grunnskolepoeng som begynner i studieforberedende, enn i yrkesfag.
However, pupils with a low average point score are slightly more likely to complete a vocational study programme than a general study programme (Figure 6.7). 
Det er likevel slik at elever med få grunnskolepoeng fullfører og består i litt større grad i yrkesfagene enn i de studieforberedende utdanningsprogrammene (figur 6.7).
Figure 6.7 Successfully completed within 5–6 years – by average point score from compulsory education. 
Figur 6.7 Fullført og bestått innen fem/seks år, etter antall grunnskolepoeng.
Pupils with poor lower secondary results perform best on vocational study programmes with good apprenticeship traditions 
Ungdommer med svake grunnskolekarakterer gjør det best i yrkesfag med gode lærlingtradisjoner
As we have already seen, there are some differences in completion rates between general and vocational study programmes among pupils with the same average point score from compulsory education (Figure 6.7). 
Som vi har sett, er det noe forskjell mellom yrkesfag og studieforberedende i andelen som fullfører og består, blant elever med like mange grunnskolepoeng (figur 6.7).
When looking at individual study programmes the differences are even greater (Figure 6.8). 
Mellom de ulike utdanningsprogrammene kommer det frem betydelig større forskjeller (figur 6.8).
The completion rate of pupils with an average point score of 30–34 ranges from 22 percent on the Sports and Physical Education programme to 46 percent on the Technical and Industrial Production programme. 
Ser vi på gruppen elever med 30–34 grunnskolepoeng, ser vi at andelen som fullfører og består, varierer fra 22 prosent i idrettsfag til 46 prosent i teknikk og industriell produksjon.
Pupils with poor results from lower secondary perform best on vocational study programmes, especially programmes with well established apprenticeship schemes, e.g. the Building and Construction programme and the Technical and Industrial Production programme. 
Ungdommene med svake karakterer fra grunnskolen gjør det best innen yrkesfagene, og spesielt innen utdanningsprogrammer som har en velfungerende og godt forankret lærlingordning – for eksempel bygg- og anleggsteknikk og teknikk og industriell produksjon.
Pupils with an average point score of 30–34 make up 10 percent of all pupils. 
Elever med 30–34 grunnskolepoeng utgjør 10 prosent av elevene.
Pupils with 40–44 points account for 18 percent of all pupils, and their completion rate ranges from 69 percent on the programmes for Restaurant Management and Food Processing; Design, Arts and Crafts; and Agriculture, Fishing and Forestry, to 81 percent on the Building and Construction programme. 
Mellom utdanningsprogrammene varierer andelen som fullfører og består, fra 69 prosent i restaurant- og matfag, design og håndverk og naturbruk til 81 prosent i bygg- og anleggsteknikk.
Figure 6.8 Successfully completed within 5–6 years – by average point score from compulsory education and study programme. 
Figur 6.8 Fullført og bestått innen fem/seks år, etter antall grunnskolepoeng og utdanningsprogram.
Girls are more likely to complete than boys 
Jenter fullfører i større grad enn gutter
Boys are on average less likely to successfully complete upper secondary education and training than girls. 
I gjennomsnitt fullfører og består gutter i mindre grad enn jenter.
In the 2006 cohort the completion rate was 76 percent for the girls and 68 percent for the boys. 
Av 2006-kullet fullførte og besto 76 prosent av jentene innen fem/seks år, mens andelen var 68 prosent for guttene.
As shown in Chapter 4, girls achieve better average grades in lower secondary than boys. 
Som vist i kapittel 4 har jenter i gjennomsnitt bedre resultater i grunnskolen enn gutter.
As we have already seen, many pupils obtain basic qualifications even if they do not complete and pass upper secondary (Figure 6.6). 
Som vi tidligere har sett, oppnår mange ungdommer en delkompetanse selv om de ikke fullfører og består (figur 6.6).
We have also seen how the proportion of pupils who complete and pass varies significantly according to their average point scores from compulsory education (Figure 6.7). 
Vi har også sett at andelen som fullfører og består videregående opplæring, varierer betydelig med antall grunnskolepoeng (figur 6.7).
As the completion rate in this group varies between 22 percent and 46 percent across the different study programmes (Figure 6.8), there is potential for making this group stay in education for longer. 
Ettersom andelen som fullfører og består i denne gruppen, varierer fra 22 til 46 prosent mellom utdanningsprogrammene (figur 6.8), er det et potensial for å legge til rette for at denne gruppen kommer lenger i opplæringsløpet.
Figure 6.9 Qualifications obtained after 5–6 years – by average point score from compulsory education. 
Figur 6.9 Oppnådd kompetanse etter fem/seks år, etter grunnskolepoeng.
This percentage has increased in recent years but fell slightly between 2011 and 2012. 
Denne andelen har økt de siste årene, men gikk noe ned fra 2011 til 2012.
7 percent retake Level Vg1, either on the same or on a different study programme, while 9 percent are not in upper secondary education or training. 
7 prosent tar samme eller et annet utdanningsprogram på Vg1 på nytt, mens 9 prosent ikke er registrert i videregående opplæring.
After Vg2 81 percent of pupils continue on to Vg3 or workplace training, a figure that has been stable over the last years. 
Etter Vg2 fortsetter 81 prosent på Vg3 eller i lære.
5 percent retake Levels Vg1 or Vg2, while 14 percent are outside of upper secondary education or training. 
5 prosent tar Vg1 eller Vg2 på nytt, mens 14 prosent ikke er registrert i videregående opplæring.
Figure 6.10 Transitions to and through upper secondary education and training. 
Figur 6.10 Overganger til og gjennom videregående skole.
Pupils on vocational study programmes drop out when transferring to apprenticeships 
Yrkesfagelever slutter i overgangen til læreplass
One in four pupils on vocational study programmes at Level Vg2 were not in upper secondary education or training the following year. 
Én av fire yrkesfagelever på Vg2 var ikke registrert i videregående opplæring året etter, mens dette gjaldt 4 prosent av elevene i studieforberedende (figur 6.11).
For pupils on general study programmes the figure was 4 percent (Figure 6.11) which makes it particularly interesting to look at the transition from vocational Vg2 programmes to Level Vg3 and apprenticeships. 
Dette gjør at det er spesielt interessant å følge overgangen fra Vg2 yrkesfag til Vg3 og læreplass.
Only one in three pupils started workplace training directly after completing level Vg2 on a vocational programme. 
Kun én av tre elever begynte på opplæring i bedrift året etter at de gikk på yrkesfaglig Vg2.
In total only 46 percent continue their vocational studies either directly in workplace training, on vocational study programmes at Level Vg3, or on vocational pathways that give them general university admissions certification (Media and Communication; and Agriculture, Fishing and Forestry). 
Totalt er det bare 46 prosent som fortsetter på et løp innenfor yrkesfagsstrukturen, enten direkte i lære, på yrkesfaglig Vg3 eller på løp innen yrkesfag som gir studiekompetanse (medier og kommunikasjon og naturbruk).
In other words, fewer than half of the pupils continue on the vocational pathway that they have pursued for two years. 
Vi kan med andre ord si at under halvparten av elevene fortsetter i et yrkesfaglig løp som de har gått på i to år.
21 percent of pupils on Vg2 vocational study programmes proceed to pursue Supplementary Studies to Qualify for Higher Education. 
21 prosent av elevene som gikk i yrkesfaglig Vg2, fortsetter på påbygging til generell studiekompetanse.
Although Supplementary Studies is not a vocational programme, many pupils have consciously planned to pursue this pathway (Markussen and Gloppen 2012). 
Selv om påbygg ikke er et yrkesfag, er det mange elever som har planlagt et slikt løp (Markussen og Gloppen 2012) .
Figure 6.11 Transitions from Vg2 on vocational study programmes to the third year of training. 
Figur 6.11 Overganger fra yrkesfaglig Vg2 til tredje opplæringsår.
In spring 2012 the main employers’ associa-tions, main trade unions, and the ministries responsible for education and government administration, signed an agreement seeking to increase the number of apprenticeships. 
Våren 2012 skrev de største arbeidsgiver- og arbeidstakerorganisasjonene, Kunnskapsdepartementet og Fornyings- og administrasjonsdepartementet under en avtale med målsetting om å øke antallet læreplasser.
The main aim of the agreement, known as the Social Contract for VET, is to increase the number of new apprentices by 20 percent from the end of 2011 to 2015. 
Hovedmålet i avtalen, som kalles samfunnskontrakten for flere læreplasser, er at antall nye lærlinger skal øke med 20 prosent fra utgangen av 2011 til 2015.
18,300 apprentices started their apprenticeship training in the period 1 October 2010 to 30 September 2011. 
I perioden 1. oktober 2010 til 30. september 2011 startet 18 300 lærlinger læretiden sin.
Two years later the number has increased to 18,700. 
To år senere har antallet økt til 18 700.
This is an increase of 2 percent. 
Dette er en økning på 2 prosent.
In order to reach the target of a 20 percent increase, there need to be 3,000 more new apprentices in 2015 than there were in 2013. 
For å nå målet om 20 prosents økning må det i 2015 være mer enn 3000 flere nye lærlinger enn i 2013.
The indicator for completed training looks at the cohorts of new apprentices (and vocational training in school) and examines their status 2, 3, 4 and 5 years after they gained status as new apprentices. 
Indikatoren for gjennomføring av læretiden tar utgangspunkt i kullene med nye lærlinger (og fagopplæring i skole) og undersøker status for disse to, tre, fire og fem år etter at de hadde status som ny lærling.
A new apprentice started his/her training period between 1 October in one year and 30 September in the following year. 
En ny lærling er definert som en som begynte læretiden mellom 1. oktober ett år og 30. september året etter.
This means that if an apprentice has obtained a trade certificate two years after they had status as a new apprentice, it will be between two and three years since the person actually began the apprenticeship. 
Dette innebærer at når vi måler om en lærling har fått fagbrev to år etter status som ny lærling, vil det være mellom to og tre år siden denne personen faktisk begynte i lære.
Four in five apprentices obtain trade certificates within five years 
Fire av fem lærlinger tar fagbrev innen fem år
After two years, around half of all apprentices have sat and passed their apprenticeship examinations. 
Etter to år har omtrent halvparten av lærlingene gått opp til fagprøve og bestått denne.
One year later three in four have obtained their trade certificates. 
Ett år senere har tre av fire oppnådd fagbrev.
The figure continues to rise slightly over the next few years, although it levels out. 
Deretter øker det litt de neste årene, men det flater veldig ut.
Figure 6.13 also shows that each cohort achieves a higher completion rate than the previous cohort at every measuring stage. 
I tillegg til dette viser figur 6.13 at hvert av kullene har hatt høyere gjennomføring enn det forrige på hver av målingene.
In fact, the 2009 cohort does achieve a higher percentage of trade certificates after four years than the 2008 cohort does after five. 
Faktisk har 2009-kullet en større andel med fagbrev etter fire år enn 2008-kullet har etter fem år.
Figure 6.13 Trade certificate obtained two, three, four, and five years after starting an apprenticeship. 
Figur 6.13 Oppnådd fagbrev, to, tre, fire og fem år etter begynt læretid.
Many apprentices are still in training more than two years after commencing their apprenticeship 
Mange er fortsatt i lære mer enn to år etter at de begynte
In the 2008 cohort, around one in five apprentices were still in training two years after starting their apprenticeships. 
For 2008-kullet var omtrent én av fem fortsatt i lære to år etter påbegynt læretid.
This figure falls sharply over the next year, and after five years almost no apprentices are still in training (Figure 6.14). 
Denne andelen faller betraktelig i løpet av det neste året, og etter fem år er det nesten ingen igjen i lære (figur 6.14).
The percentage of apprentices having completed their apprenticeship period but not obtained a trade or journeyman’s certificate, remains stable at 6 percent for all year groups. 
Andelen som har fullført hele læretiden sin, men ikke oppnådd fag- eller svennebrev, holder seg stabilt på rundt 6 prosent alle årene.
However, this category does not contain the same pupils from year to year. 
Det er imidlertid ikke de samme personene som befinner seg i denne kategorien hvert år.
Pupils who complete their apprenticeship period enter the category, while pupils who eventually obtain their trade certificate leave the category. 
Personer som fullfører læretiden, kommer inn, mens personer som etter hvert tar fagbrevet, går ut av denne gruppen.
After two years one in four pupils have discontinued, and not completed, their apprenticeship. 
Etter to år har nærmere én av fire avsluttet uten å fullføre læretiden.
The proportion of pupils who have not completed shrinks at every measuring stage and after five years only 15 percent have discontinued without completion. 
Denne gruppen minker imidlertid ved hver senere måling, og etter fem år er det 15 prosent av de opprinnelige lærlingene som verken har oppnådd fagbrev, fullført læretiden uten fagbrev eller fortsatt er i lære.
Figure 6.14 Status two, three, four, and five years after starting an apprenticeship. 
Figur 6.14 Status to, tre, fire og fem år etter påbegynt læretid.
2008 cohort. 
2008-kullet.
Some vocational programmes require more than 2 years of workplace training 
Noen lærefag har mer enn to års opplæring i bedrift
Other reasons could be that many apprentices need longer than the stipulated apprenticeship period, that the apprenticeship or journeyman’s examinations have been delayed, or that the candidates fail the examination at the first attempt. 
Andre årsaker kan være at mange bruker lengre tid enn normert på læretiden, at avviklingen av fag-/svenneprøven er forsinket, eller at kandidaten ikke består fagprøven på første forsøk.
Electrical and Electronic Engineering has the highest proportion of apprentices who obtain trade certificates 
Elektrofag har høyest andel lærlinger som fullfører med fagbrev