natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Figure 4.12 PISA results. 
Figur 4.12 Resultater PISA.
2000–2012. 
2000–2012.
Source: ILS 
Kilde: ILS
The decline in Norwegian mathematics results since the previous survey in 2009 is due to an increase in the share of low-performing pupils – Level 1 and below (Figure 4.13). 
Nedgangen i de norske matematikkresultatene siden forrige undersøkelse i 2009 ser ut til å henge sammen med en økning i andelen som presterer på de laveste nivåene – nivå 1 og under (figur 4.13).
Very few of the exercises set in the PISA test are designed to measure attainment at this level. 
Svært få av oppgavene i PISA egner seg for å måle kompetanse på dette nivået.
15 percent of pupils are at Level 1, which means they are capable of performing basic routine procedures provided the task clearly explains what they are expected to do (Nortvedt 2013). 
15 prosent av elevene er på nivå 1, noe som vil si at de kan gjennomføre enkle og rutinemessige prosedyrer når oppgaven tydelig definerer hva som skal gjøres (Nortvedt 2013) ).
The proportion of Norwegian pupils performing at the lowest attainment levels in mathematics increased between 2009 and 2012 and was on a par with 2006, which is when Norway delivered its poorest performance. 
I 2012 økte andelen norske elever på de laveste mestringsnivåene i matematikk sammenlignet med 2009, og var på nivå med 2006, som var året da Norge hadde sin svakeste gjennomføring.
Norwegian pupils achieve poor results when responding to questions that required formal maths skills, such as reformulating a written problem into a mathematical problem and then calculating the answer. 
Norske elever oppnår svake resultater på spørsmål som krever formell matematikk-kompetanse, som å omformulere skriftlige problemstillinger til et matematisk problem og regne ut dette.
They perform better when asked to assess and interpret problems. 
De er sterkere på oppgaver der de skal vurdere og tolke problemstillingen.
Figure 4.13 Performance levels in mathematics. 
Figur 4.13 Prestasjonsnivåer i matematikk.
2003-2012. 
2003–2012.
Boys report to a greater degree than girls that they feel motivated for mathematics. 
Guttene rapporterer i høyere grad enn jenter at de er motivert for matematikk.
They also rate their own abilities higher than do girls. 
De vurderer også egne ferdigheter som høyere enn det jenter gjør.
Girls on the other hand are more likely than boys to report feeling nervous or stressed when working with mathematics (Kjærnsli and Olsen 2013). 
Jentene på sin side oppgir i større grad enn gutter at de er nervøse eller stresset når de arbeider med matematikk (Kjærnsli og Olsen 2013) .
Science results for 2012 are at a level similar to 2009. 
Naturfagsresultatene for 2012 er på nivå med 2009-resultatene.
Norwegian pupils performed just under the OECD average in science. 
Norge ligger nå så vidt lavere enn gjennomsnittet i OECD i naturfag.
PISA 
PISA
(Programme for International Student Assessment) is an international survey conducted under the auspices of the OECD (Organisation for Economic Co-operation and Development) which looks at attainment levels among a representative selection of 15-year-olds at a time that marks the end of compulsory education in most countries. 
(Programme for International Student Assessment) er en internasjonal undersøkelse i regi av OECD (Organisation for European Economic Co-operation) som studerer et representativt utvalg 15-åringers kompetanse på et tidspunkt som i de fleste land representerer avslutningen på den obligatoriske skolegangen.
The idea behind the study is to examine how well the education system prepares pupils for further study, working life, and active and reflected participation in society. 
Ideen bak studien er å undersøke hvor godt skolesystemet forbereder elevene på videre studier, arbeidsliv og aktiv og reflektert deltakelse i samfunnet.
The tests can be used to assess changes in pupils’ attainment levels over time. 
Prøvene kan brukes til å vurdere utviklingen av elevenes ferdigheter over tid.
Their attainment levels are measured using a scale where the OECD average is set at 500. 
Ferdighetene måles på en skala der gjennomsnittet i OECD-landene er satt til 500.
PISA also includes questionnaires for pupils containing questions about their home background, teaching methods used in the classroom, and their perception of the learning environment (read more about this in Chapter 5). 
PISA inneholder også spørreskjemaer til elever som inneholder spørsmål om elevenes hjemmebakgrunn, arbeidsmetodene som benyttes i klasserommet, og oppfattelsen av læringsmiljøet (les mer om dette i kapittel 5).
This allows the test results to be analysed in conjunction with known information about the pupil and the school. 
Dette gjør det mulig å analysere resultatene opp mot kjennetegn ved eleven og skolen.
Norwegian pupils score close to the OECD average in reading 
Norske elever scorer omtrent som snittet i OECD i lesing
Reading performance among Norwegian pupils has fluctuated more over time, but the main trend here, too, is that Norway performs at around, or just above, the average for all OECD countries. 
Over tid har prestasjonene til de norske elevene variert noe mer i lesing, men hovedtrenden er også for dette fagområdet at Norge presterer omtrent som, eller like over, gjennomsnittet i OECD.
Norwegian pupils perform well at texts targeted to young people, they display a good understanding of graphic representations, and they do well on tasks that require independent reflection. 
I lesing gjør norske elever det godt på tekster med relevans for ungdom, de viser god forståelse av grafiske fremstillinger og gjør det godt på oppgaver som krever selvstendig refleksjon.
They perform relatively poorly when it comes to texts that require accurate reading, especially technical literature containing a great deal of information (Roe 2013). 
De gjør det relativt svakere på tekster som krever nøyaktig lesing, særlig på sakpregede tekster som inneholder mye informasjon (Roe 2013) .
The PISA survey also found Norway to be among the countries with the widest gap between boys and girls in reading, and that the discrepancy has increased since 2000. 
Pisa-undersøkelsen viser også at Norge er blant landene med størst forskjeller mellom gutter og jenter i lesing, og denne forskjellen har økt siden 2000.
Girls outperform boys especially with regard to the longest and most complex texts. 
Jentene gjør det spesielt mye bedre enn guttene på de lengste og mest kompliserte tekstene.
There is barely any difference between boys and girls in terms of non-continuous texts such as diagrams, tables, forms and lists (Roe 2013). 
Det er nesten ikke forskjell mellom gutter og jenter når det gjelder ikke-sammenhengende tekster, som diagrammer, tabeller, skjemaer og lister (Roe 2013) .
National tests have identified the same trends as international surveys. 
Nasjonale prøver viser samme tendens som de internasjonale undersøkelsene.
Girls do better than boys in reading, but the differences are smaller in national tests than in the PISA survey. 
Jentene gjør det bedre enn guttene i lesing, men forskjellene er mindre på de nasjonale prøvene enn i PISA-undersøkelsen.
Boys are level with girls in mathematics in the PISA survey, and they perform slightly better than girls in the national numeracy tests. 
Guttene er på samme nivå som jentene i matematikk på PISA-testen og gjør litt bedre enn jentene på de nasjonale prøvene i regning.
Girls and boys perform at roughly the same level in the PISA science tests. 
På naturfagsprøven i PISA gjør jentene og guttene det omtrent likt.
Pupils who report low levels of motivation in mathematics achieve poorer results on average than do pupils who say they are more motivated. 
Elever som rapporterer om liten motivasjon i matematikk, oppnår i snitt dårligere resultater enn elever som sier de er mer motivert.
This does not necessarily mean there is a causal link, as results and proficiency in mathematics can affect motivation. 
Det betyr ikke nødvendigvis at sammenhengen er kausal, da resultater og ferdigheter i matematikk kan påvirke motivasjonen.
A good learning environment has a positive effect on pupils’ learning outcomes. 
Et godt læringsmiljø har positiv effekt på elevenes læringsresultater.
We see this in analyses of both national and international tests. 
Dette finner vi gjennom analyser av både de nasjonale og de internasjonale undersøkelsene.
Schools with a comparatively good learning environment, as identified in the Pupil Survey, have seen a greater increase in pupils’ grades (Bakken and Seippel 2012). 
Skoler med et godt læringsmiljø, slik det måles i Elevundersøkelsen, har hatt en bedre utvikling i elevenes karakterer enn skoler der elevene i mindre grad er fornøyd med læringsmiljøet (Bakken og Seippel 2012) .
All groups of pupils, irrespective of gender, socio-economic background and immigration background, benefit from a good learning environment (Opheim, Gjerustad and Sjaastad 2013). 
Alle elevgrupper, uavhengig av kjønn, sosioøkonomisk bakgrunn og innvandrerbakgrunn, tjener på et godt læringsmiljø (Opheim, Gjerustad og Sjaastad 2013) .
The learning environment is the subject of Chapter 5. 
Læringsmiljø er tema i kapittel 5.
Results from national tests reflect how well pupils at a certain school or in a certain municipality master a set of core skills compared with all other pupils in the same year group in a particular year. 
Resultatene fra nasjonale prøver uttrykker hvor godt elevene på en skole eller i en kommune mestrer grunnleggende ferdigheter, sammenlignet med alle andre elever i samme årskull det aktuelle året.
National tests do not currently measure progress over time. 
Nasjonale prøver måler foreløpig ikke utvikling over tid.
International studies are particularly suitable for measuring development over time and for comparing results with other countries. 
Internasjonale undersøkelser er spesielt egnet til å måle utvikling over tid og til å sammenligne resultater med andre land.
Exam results and coursework grades are a reflection of the pupils’ attainment level upon completing a course of study. 
Eksamens- og standpunktkarakterer er uttrykk for elevens sluttkompetanse etter endt opplæring i fag.
The final grades are used when enrolling in further education and workplace training and when entering the labour market. 
Karakterene brukes blant annet i forbindelse med inntak til videre utdanning og til lærebedrift og videre arbeidsliv.
acknowledged educational approach 
anerkjent pedagogisk retning
international 
internasjonalt
specially adapted upper secondary education or training combined with elite sports 
særskilt tilrettelagt videregående opplæring i kombinasjon med toppidrett
specially adapted education for the disabled 
særskilt tilrettelagt opplæring for funksjonshemmede
upper secondary training in rare arts and crafts disciplines worthy of preservation 
videregående opplæring i små og verneverdige håndverksfag
After the new Private Education Act came into force in 2007 it is no longer possible to approve new upper secondary schools abroad. 
Da den nye privatskoleloven trådte i kraft i 2007 forsvant muligheten til å godkjenne nye private videregående skoler i utlandet.
That is 42 fewer schools than in 2003. 
Antallet elever per skole har økt.
The number of pupils in each school has risen, in 2003 each upper secondary school had an average of 370 pupils, while in 2013 the figure was around 460. 
I 2003 var det i gjennomsnitt omkring 370 elever per videregående skole, mens det i 2013 var omkring 460 elever.
The number of private upper secondary schools remains stable 
Antall private videregående skoler er stabilt
In the autumn of 2013, there were 88 private upper secondary schools in Norway. 
Høsten 2013 er det 88 private videregående skoler i Norge.
All of them have been approved under the Private Education Act, except one, which was approved under the Education Act. 
Alle disse skolene er godkjent etter privatskoleloven, bortsett fra én, som er godkjent etter opplæringsloven.
The number of private upper secondary schools has remained stable in recent years 
Antall private videregående skoler har vært ganske stabilt de siste årene.
14,500 (just over 7 percent) of upper secondary pupils were attending private schools in Norway in the autumn of 2013. 
Drøyt 7 prosent av elevene i videregående opplæring går på privatskole i Norge høsten 2013, dette utgjør 14 500 elever.
The proportion of pupils attending private upper secondary schools has remained stable since 2007/08. 
Andelen elever som går på private videregående skoler, har vært stabil siden 2007/08.
Private upper secondary schools are even more likely than private primary and lower secondary schools to be located in urban areas. 
Private videregående skoler ligger i enda større grad i byer enn de private grunnskolene.
As at 1 October, there are also five private Norwegian upper secondary schools abroad with a total of just over 200 pupils. 
Per 1. oktober er det også fem norske private videregående skoler i utlandet med til sammen drøyt 200 elever.
In 2013, the Norwegian Directorate for Education and Training received 11 applications to start new private upper secondary schools, most of them sports schools. 
I 2013 mottok Utdanningsdirektoratet 11 søknader om oppstart av nye private videregående skoler, de fleste av dem var toppidrettsskoler.
The Directorate approved five of the applications, and the schools, four of them sports schools, can open in the autumn of 2014. 
Fem av skolene ble godkjent og kan starte opp høsten 2014, fire av dem er toppidrettskoler.
As at 1 April 2014 the Directorate had received nine applications to open new private upper secondary schools from the autumn of 2015. 
Utdanningsdirektoratet har per 1. april 2014 mottatt 9 søknader om å opprette nye private videregående skoler fra høsten 2015.
Table 1.5 Private upper secondary schools. 
Tabell 1.5 Private videregående skoler.
2013/14. 
2013/14.
Basis for approval 
Grunnlag for godkjenning etter privatskoleloven
Religious 
Religiøst
11 
1
Specially adapted education for the disabled* 
Særskilt tilrettelagt opplæring for funksjonshemmede*
No particular basis** 
Uten særskilt grunnlag**
14 
28
Private schools approved under the Education Act 
Privatskoler godkjent etter opplæringsloven (Deutsche Schule Oslo – Max Tau)
9 
1
Total number of private primary and lower secondary schools in Norway 
Totalt private videregående skoler i Norge
Norwegian primary and lower secondary education abroad 
Norske videregående skoler i utlandet
11 
5
Total number of private primary and lower secondary schools in Norway and abroad 
Totalt antall videregående privatskoler i Norge og utlandet
206 
93
* Four of the schools approved on the basis of an acknowledged educational approach also provide specially adapted tuition for the disabled. 
* I tillegg gir fire av skolene som er godkjent etter anerkjent pedagogisk retning, også særskilt tilrettelagt opplæring for funksjonshemmede.
** These schools were approved before the new Private Education Act stipulated a basis for approval. 
** Disse skolene ble godkjent før den nye privatskoleloven kom med krav om grunnlag.
Between 2012 and 2014, the proportion of applications for vocational programmes at Level Vg1 fell from 53 percent to 50 percent. 
Fra 2012 til 2014 har andelen søkere til yrkesfag på Vg1 sunket fra 53 prosent til 50 prosent.
During this period, the number of applicants for vocational Vg1 and Vg2 programmes fell by 4,500, while applicant numbers for general study programmes increased by almost 2,500. 
I denne perioden har antall søkere til yrkesfag på Vg1 og Vg2 sunket med 4500, mens søkertallet har økt med nærmere 2500 til studieforberedende.
The decline is largely due to fewer pupils applying for the media and communication; building and construction; and design, arts and crafts programmes. 
Nedgangen skyldes hovedsakelig færre søkere til medier og kommunikasjon, bygg- og anleggsteknikk og design og håndverk.
The programme for specialisation in general studies sees the greatest increase 
Studiespesialisering øker mest
As well as being the largest study programme, the programme for specialisation in general studies has also seen the greatest increase in applications in recent years. 
I tillegg til å være det største utdanningsprogrammet er det også studiespesialisering som har den største økningen i søkermasse de siste årene.
Of all applicants for Level Vg1, 40 percent put specialisation in general studies as their first choice. 
Av søkerne til Vg1 er det 40 prosent som har studiespesialisering som førsteønske.
With regard to the other general study programmes, sports and physical education has seen relatively stable applicant numbers since the introduction of the Knowledge Promotion Reform, while music, dance and drama experienced a decline of 20 percent between 2007 and 2014. 
For de øvrige studieforberedende utdanningsprogrammene har idrettsfag hatt en relativt stabil søkermasse siden innføringen av Kunnskapsløftet, mens musikk, dans og drama har hatt en nedgang på 20 prosent fra 2007 til 2014.
Fewer applicants for vocational study programmes 
Færre søkere til yrkesfaglige utdanningsprogrammer
At the same time, there has been a sharp fall in applicants for building and construction at Level Vg1. 
Samtidig har det vært et stort fall i søkere til bygg- og anleggsteknikk på Vg1.
Design, arts and crafts is also experiencing a significant fall in applications. 
Også design og håndverk har klart synkende søkertall.
The programme has seen a steady increase in applications over several years. 
Her har det vært en jevn stigning i søkertallet i flere år.
One reason for this is that media and communication has always been oversubscribed, and there were therefore more applicants than there were places available in the previous year. 
En årsak til dette er at det alltid har vært en oversøking til medier og kommunikasjon, og at det derfor fortsatt var flere søkere enn det var plasser, året før.
Figure 1.10 Applicants for vocational study programmes at Level Vg1. 
Figur 1.10 Søkere til yrkesfaglige utdanningsprogrammer på Vg1.
As at March 2014. 
Per 1. mars 2014.
Boys and girls make traditional study choices 
Jenter og gutter velger tradisjonelt
More girls than boys apply for general study programmes, while the majority of boys apply for vocational programmes. 
Det er flest jenter som søker studieforberedende, mens flertallet av guttene søker yrkesfag.
The differences become especially clear when we look at the individual study programmes. 
Forskjellene blir ekstra tydelige når vi ser på de enkelte utdanningsprogrammene.
Of the pupils applying for the healthcare, childhood and youth development and design, arts and crafts programmes, a respective 85 percent and 88 percent are girls, while the proportion of girls applying for the building and construction and electrical and electronic engineering programmes is 4 percent and 6 percent respectively. 
Til helse- og oppvekstfag og design og håndverk er det totalt sett 85 og 88 prosent jenter som søker, mens jenteandelen blant søkere til bygg- og anleggsteknikk og elektrofag er henholdsvis 4 og 6 prosent.
Most applicants for each place on the programme for electrical and electronic engineering 
Flest søkere per plass på elektrofag
By comparing application numbers for the 2014/15 academic year with the number of enrolled pupils in the 2013/14 academic year, we can get an idea of over- and undersubscription on the different study programmes. 
Ved å sammenligne søkertallene for skoleåret 2014/15 med antallet elever for skoleåret 2013/14 kan vi få et bilde på over- og undersøking til de ulike utdanningsprogrammene.
The applicant numbers for Level Vg1 in the 2014/15 academic year are considerably lower than the number of pupils enrolled at Level Vg1 in the 2013/14 academic year. 
Søkertallet til Vg1 for skoleåret 2014/15 er betydelig lavere enn antallet elever som går i Vg1 skoleåret 2013/14.
Few study programmes therefore have more applicants than they have places. 
Det er derfor få utdanningsprogrammer som har flere søkere enn det var plasser.
The most oversubscribed programmes were electrical and electronic engineering, and sports and physical education with a respective 25 and 22 percent more applicants than places. 
Størst oversøking er det til elektrofag og idrettsfag som har henholdsvis 25 og 22 prosent flere søkere enn plasser.
The most undersubscribed programmes were building and construction, and design, arts and crafts with a respective 30 and 18 percent fewer applications than there were enrolled pupils in the previous academic year. 
Størst undersøking er det i bygg- og anleggsteknikk og design og håndverk, med henholdsvis 30 og 18 prosent færre søkere enn det var elever forrige skoleår.
Table 1.8 Oversubscription and undersubscription at Level Vg1 – by study programme. 
Tabell 1.8 Over- og undersøking på Vg1 fordelt på utdanningsprogram.
As at 1 March 2014. 
Per 1. mars 2014.
Applicants as at 01.03.2014 
Søkere per 1.3.2014
Pupils as at 01.10.2013 
Elever per 1.10.2013
Applicants per 100 pupils 
Søkere per 100 elever
Electrical and Electronic Engineering 
Elektrofag
6,418 
6 418
5,131 
5 131
Sports and Physical Education 
Idrettsfag
4,928 
4 928
4,052 
4 052
Music, Dance and Drama 
Musikk, dans og drama
2,615 
2 615
2,341 
2 341
Technical and Industrial Production 
Teknikk og industriell produksjon
7,071 
7 071
7,171 
7 171
Media and Communication 
Medier og kommunikasjon
3,420 
3 420
3,479 
3 479
Specialisation in General Studies 
Studiespesialisering
29,333 
29 333
30,667 
30 667
Healthcare, Childhood and Youth Development 
Helse- og oppvekstfag
8,170 
8 170
8,864 
8 864
Restaurant Management and Food Processing 
Restaurant- og matfag
2,052 
2 052
2,360 
2 360
Services and Transport 
Service og samferdsel
3,121 
3 121
Agriculture, Fishing and Forestry 
Naturbruk
1,536 
1 536
Design, Arts and Crafts 
Design- og håndverksfag
2,087 
2 087
2,538 
2 538
Building and Construction 
Bygg- og anleggsteknikk
3,401 
3 401
4,849 
4 849
76,870 
76 870
Schools are obliged to conduct the survey every year in Year 7, Year 10 and at Level Vg3 of upper secondary. 
Det er obligatorisk for skolane å gjennomføre undersøkinga på 7. trinn, 10. trinn og Vg1. kvart år.
One change to the survey is that pupils are now also asked about harassment, not only about bullying. 
Éi av endringane i undersøkinga er at elevane no blir spurde om krenkingar og ikkje berre om mobbing.
By first asking the pupils about harassment, it may affect the way in which they respond to questions about bullying. 
Når elevane først svarer på spørsmål om krenkingar, kan det vere med og påverke korleis dei svarer på spørsmålet om mobbing.
The PISA survey was last conducted in Norway in 2012. 
PISA-undersøkinga blei sist gjennomført i Noreg i 2012.
The survey is conducted among a selection of Norwegian pupils, while the Pupil Survey covers all pupils from Year 5 to Level Vg3. 
PISA-undersøkinga blir gjennomført på eit utval norske elevar, mens Elevundersøkinga blir gjennomført for alle elevar frå 5. trinn til Vg3.
A total of 400,000 pupils responded to the Pupil Survey in autumn 2013. 
Totalt har over 400 000 elevar svart på Elevundersøkinga hausten 2013.
Read more about the PISA survey in Chapter 4. 
Se meir om PISA-undersøkinga i kapittel 4.
By learning environment, we mean the combination of cultural, relational and physical factors in a school that have an impact on the pupils’ learning, health and well-being. 
Med læringsmiljø meiner vi dei samla kulturelle, relasjonelle og fysiske forholda på skolen som har betydning for læringa, helsa og trivselen til elevane.
The learning environment involves the relationships between pupils, and between pupils and teachers. 
Læringsmiljøet handlar om relasjonar mellom elevane, og mellom eleven og læraren.
The way in which the teacher administers the teaching and manages the class, as well as the running and organisation of the school, shape the learning environment. 
Læringsmiljøet blir forma av korleis læraren leier undervisninga og klassen, og av korleis skolen blir leidd og organisert.
Co-operation between school and home is also important in order to create a good learning environment. 
I tillegg er samarbeidet mellom skolen og heimen viktig for eit godt læringsmiljø.