natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Norwegian waters are particularly subject to acidification, particularly in the far north. 
Norske havområder er spesielt utsatt for havforsuring, særlig lengst i nord.
Acidification of the sea is one of the biggest threats to marine life, but attention has only turned to the consequences of this process in recent years. 
Havforsuring kan bli en av de største truslene mot livet i havet, men først i de senere årene har oppmerksomheten blitt rettet mot konsekvensene av forsuringen.
Research in the field is therefore relatively new. 
Forskningen på dette feltet er derfor ganske ny.
Plankton species, prawns, lobsters, snails, mussels, starfish, sea urchins and corals are among those affected. 
Både planktonarter, reker, hummer, snegl og muslinger, sjøstjerner, kråkeboller og koraller er utsatt.
A substantial research effort is required in this area. 
Her er det behov for vesentlig forskningsinnsats.
New toxins pose challenges 
Trenger kunnskap om nye miljøgifter
Environmental toxins can affect marine life in many ways, which include causing foetal deformities and reducing reproductive ability. 
Miljøgifter kan påvirke livet i havet på mange måter, og kan blant annet føre til misdannelser og endret reproduksjonsevne.
While some of these substances have been banned, a large number of new toxins are being introduced without enough being known about their effects. 
Noen miljøgifter er forbudte, men samtidig introduseres et stort antall nye miljøgifter som vi ikke kjenner effektene av.
The greater attention being paid to the climate threat and to enhancing energy efficiency has resulted in research on and development of new technologies and products. 
Økt fokus på klimatrusselen og energieffektivitet har resultert i utvikling og forskning rundt nye teknologier og produkter.
Examples of these include new construction materials, increased use of wood preservatives, surface treatment chemicals and energy-saving lightbulbs. 
Noen eksempel er nye byggematerialer, økt bruk av trebeskyttelsesmidler, overflatebeskyttende stoffer og sparepærer som gir økt energiutnyttelse.
Securing sufficient information about the environmental consequences of these new substances and products will be important. 
Det er viktig med nok kunnskap om miljøkonsekvensene av de nye stoffene og produktene.
Big wind power potential 
Stort potensial for vindkraft
Government policy in Norway and elsewhere assigns an important place to expanding the use of renewable energy in order to reduce global GHG emissions. 
Både i Norge og andre land er økt utnyttelse av fornybar energi et viktig element i en politikk for å redusere globale utslipp av klimagasser.
Wind power accounted for 1.7 per cent of total Norwegian electricity generation in 2015. 
Vindkraften stod for 1,7% av den samlede kraftproduksjonen i Norge i 2015.
The Norwegian Water Resources and Energy Directorate (NVE) has mapped the country’s exploitable wind power resources, and also publishes annual reports on the status and output of existing wind farms. 
Norges vassdrags- og energidirekotrat (NVE) har kartagt landets utbyggbare vindkraftressurser, og publiserer årlige rapporter om status og produksjon for eksisterende norske vindkraftverk.
Harnessing wind power is expected to continue expanding in coming years as part of meeting Norway’s climate targets for 2020. 
Det ventes videre utbygging av vindkraft de neste årene i forbindelse med klimamålene for 2020.
The relevant technology has advanced, with a steep learning curve. 
Vindkraft som teknologi har utviklet seg, og lærekurven har vært bratt.
Read more about wind power (in Norwegian only) at the NVE. 
Les mer om Vindkraft hos NVE her.
Avoiding conflicts 
Bør unngå konflikter
Offshore wind farms need to be located in areas where conflicts with other environmental considerations and user interests – such as shipping, fishing and petroleum – are at an acceptable level. 
Ved utbygging av vindkraft til havs er det viktig at de lokaliseres til områder der konflikten med andre miljøhensyn og brukerinteresser, som for eksempel skipsfart, fiskeriinteresser og olje- og gassvirksomhet, er akseptable.
Facilities which are installed outside this baseline have been covered by the Act on Renewable Energy Production at Sea adopted in 2010. 
Anlegg som planlegges utenfor grunnlinjen omfattes av den nye havenergiloven fra 2010.
Read more about offshore wind power here (in Norwegian only). 
Her kan du lese mer om vindkraft til havs.
Fishing and aquaculture 
Fiske og havbruk
Overfishing and illegal catches can have dramatic consequences for fishing stocks and the ecosystem as a whole. 
Overfiske og illegalt fiske kan få dramatiske følger for flere fiskebestander og for økosystemet som helhet.
That makes it important to set clear ceilings for exploitation in line with research, and to give overfished populations space to recover. 
Det er viktig at det settes klare grenser for uttak i tråd med forskning, og at overbeskattede bestander gis anledning til å bygge seg opp igjen.
Fish farming is steadily expanding in Norway. 
Oppdrettsnæringen er i stadig vekst.
Escaped farmed fish, high levels of nutrients and diseases such as salmon (sea) lice pose threats to many vulnerable species and populations. 
Rømt oppdrettsfisk, høy tilførsel av næringsstoffer, sykdommer som lakselus er trusler mot mange sårbare arter og bestander.
Industry and leisure 
Nærings- og fritidsaktiviteter
Both industrial and leisure activities are expected to increase along the Norwegian coast. 
Det forventes økning i både nærings- og fritidsaktiviteter lands kysten.
In addition to fishing and aquaculture, freight transport, tanker shipping and petroleum are among important industrial operations set to expand. 
Foruten fiske og oppdrett, er stykkgodstransport, tankskipstrafikk og olje- og gassvirksomhet viktige næringsaktiviteter som vil øke i omfang.
All in all, the overall burden on the sea will grow. 
Alt i alt vil den samlede belastningen på sjøen bli større.
Good planning is needed, not least to ensure that the various activities can share the marine space without conflicts. 
Det er behov for god planlegging, blant annet når det gjelder hvordan de ulike næringene kan utnytte arealet for unngå konflikter.
The management plans for Norway’s sea areas (available in Norwegian only) and the EU’s water framework directive are among the measures which will contribute to this. 
Forvaltningsplanene for norske havområder og Vanndirektivet - EUs rammedirektiv for vann, er to av rammeverkene som vil bidra til dette.
Plastics worst 
Marin forsøpling – plast er verst
The Norwegian Environment Agency (NEA) calculates that plastics account for roughly 75 per cent of total marine waste. 
Miljødirektoratet regner med at plast utgjør rundt 75 prosent av alt marint avfall.
This is because these substances take a long time to degrade in the sea. 
Dette skyldes at det tar svært lang tid før plast brytes ned i havet.
All plastics break down over time into tiny fragments known as microplastic. 
Over tid brytes all plast ned til små komponenter som kalles mikroplast.
These also derive from cosmetics, other care products and the laundering of plastic-based textiles. 
I tillegg slippes det ut mikroplast fra kosmetikk, andre pleieprodukter og fra vasking av tekstiler laget av plastmaterialer.
Zooplankton and other species low down the food chain are at particular risk. 
Spesielt utsatt er dyreplankton og andre arter lavt i næringskjeden.
One defence against these problems is the Oslo-Paris convention for the protection of the marine environment of the north-east Atlantic (Ospar). 
OSPAR-konvensjonen skal beskytte og ta vare på miljøet i Nordøst-Atlanteren.
An action plan to combat marine pollution was adopted in 2014. 
En 2014 ble det vedtatt en handlingsplan mot marin forsøpling.
Very few methods are currently available for monitoring life in the open ocean, although much research is under way to remedy this position. 
I dag finnes det svært få metoder for overvåking av livet i åpne havområde.
Particular difficulties are faced in establishing the impact of pollution, and especially the interrelated effects of several sources in combination with climate changes. 
Det er spesielt vanskelig å påvise effekter av forurensning, og særlig samvirkende effekter av flere forurensningskilder sammen med klimaendringer.
More coordinated cross-national efforts are needed to achieve a monitoring and follow-up which can support ecosystem-based management. 
Det er behov for økt, koordinert innsats mellom landene for å få til en overvåking og oppfølging som gjør økosystembasert forvaltning mulig.
This will contribute to improved protection for the areas of the North, Norwegian and Barents Seas under Norwegian jurisdiction, their ecosystems and their resources. 
Dette vil bidra til økt beskyttelse av havområdene, deres økosystemer og ressurser.
Photo: Lauritzen og Westhammer/Norwegian Seafood Council. 
Illustrasjonsbilde tråler.
Sist oppdatert: 24. 
Foto: Lauritzen og Westhammer/Norwegian Seafood Council.
It is still clean and rich in resources, but is under pressure from human activity, climate change and acidification. 
Havområdet er fortsatt rent og rikt, men påvirkes av menneskelig aktivitet, klimaendringer og forsuring.
In March 2011, an updated plan was presented that confirms the valuable and vulnerable status of the areas and species. 
I mars 2011 la regjeringen fram en oppdatert plan.
For this to be successful, natural resources and the environment need to be closely monitored. 
Forvaltningsplanen fastsetter mål for å sikre en god miljøtilstand.
A combination of surveys, monitoring programmes and research, including impact studies, is needed to achieve a better understanding of the patterns we identify, and to evaluate the vulnerability of species and areas and the stability of ecosystems. 
Faren for akutte utslipp er vurdert spesielt for å avklare de miljø- og samfunnsmessige konsekvensene av slike hendelser.
We also need to know more about areas that have been identified as particularly valuable, for example about processes in the marginal ice zone and the polar front. 
Siden vi ikke kan overvåke alt, er det valgt ut et sett indikatorer for å kunne si noe om miljøtilstanden i havområdet.
One goal of the management plan is to ensure a monitoring system that is closely coordinated and can be expanded as needed. 
Basert på utviklingen i indikatorene kan det settes i verk tiltak for å redusere miljøpåvirkningen.
A group of representatives from all relevant institutions and sectors has been appointed to ensure that the monitoring is well coordinated. 
Indikatorene bidrar også til å dokumentere kvaliteten på norsk sjømat.
Read more about the Barents Sea published by the Norwegian Polar Institute. 
KV Harstad på oppdrag i Barentshavet.
Sist oppdatert: 22. 
Foto: Kystvakten.
All of these species have a close association with sea ice throughout most of their lives. 
Alle disse artene har en tett tilknytning til havisen gjennom størsteparten av livet.
Polar bears and ivory gulls breed mainly on land, but are dependent on ice-covered waters to find food. 
Isbjørn og ismåke yngler og hekker hovedsakelig på land, men er avhengige av isfylte farvann for å finne mat.
In addition to finding food along the ice edge, ringed seals also use the ice for breeding and moulting. 
I tillegg til å finne mat langs iskanten bruker ringselene isen også til yngling og hårfelling.
A warmer Arctic 
Et varmere Arktis
In a warmer Arctic species that depend on ice will experience major changes. 
I et varmere Arktis vil artene som er avhengige av is oppleve store forandringer.
The expected dramatic reduction of sea ice and increased water and air temperature will cause the disappearance of areas where animals such as polar bears and some seal species find food. 
Den forventede dramatiske reduksjonen av sjøis og økt vann- og lufttemperatur vil føre til at områder hvor dyr som isbjørn og enkelte selarter finner mat, vil forvinne.
In addition, important resting and transport "corridors" for other species (e.g. seabirds moving across long distances) will be lost or greatly reduced. 
I tillegg kan viktige hvile- og transport«korridorer» for andre dyrearter (f. eks. sjøfugler som forflytter seg over lange avstander) bli borte eller svært redusert.
Challenges for polar bears 
Isbjørnens utfordringer
It is highly dependent on sea ice as a platform for hunting because this is where it has access to its main prey, primarily ringed seals. 
Den er svært avhengig av havisen som jaktplattform fordi det er her den har tilgang til sine viktigste byttedyr, først og fremst ringsel.
The expected reduction of sea ice will lead to major changes in the availability of food for polar bears, both because the distribution of prey will change and that many of today's fat-rich prey may disappear. 
Den forventede reduksjonen av sjøis vil føre til store endringer i mattilgangen til isbjørnene, både fordi utbredelsen av byttedyrene vil endre seg og at mange av dagens fettrike byttedyr kan forsvinne.
Polar bears will also have to expect increased competition from species that come from more temperate areas, as well as an increase in the incidence of diseases, parasites and pollution. 
Isbjørnen vil også måtte regne med økt konkurranse fra arter som kommer fra mer tempererte områder, samt en økning i forekomst av sykdommer, parasitter og antakelig forurensningsbelastning.
It is also expected that many Arctic animal and bird species will be exposed to increased human activity in these previously frozen areas. 
Man antar også at mange arktiske dyre- og fuglearter vil bli utsatt for en økt menneskelig påvirkning i disse tidligere islagte områdene.
Life in the ice 
Livet i isen
In the last millennia multi-year ice has been a typical feature of the Arctic, which may change with a warmer climate. 
De siste årtusener har flerårsis vært et typisk trekk i Arktis, noe som kan endre seg med et varmere klima.
Multi-year ice acts as a reservoir for microbes, algae, invertebrates and fish larvae that spread in the newly formed annual ice, and the productive edge of the ice has mostly occurred over relatively shallow shelf areas. 
Flerårsisen fungerer som et reservoar for mikrober, alger, virvelløse dyr og fiskelarver som sprer seg i den nydannede årsisen, og den produktive kanten av denne isen har stort sett forekommet over relativt grunne sokkelområder.
When the ice retreats so far north that it is no longer located over the continental shelf during the summer and when the multi-year ice disappears, we may see major changes in Arctic marine ecosystems. 
Når isen trekker seg så langt nord at den ikke lenger ligger over kontinentalsokkelen om sommeren og når flerårsisen forsvinner vil vi kunne se store endringer i arktiske marine økosystemer.
However, many changes will certainly occur long before these take place. 
Men mange forandringer vil helt sikkert inntre lenge før disse store endringene skjer.
The ice edge zone has always been an important area for many of the top Arctic predators, as food is plentiful. 
Iskantsonen har alltid vært et viktig område for mange av de arktiske topp-predatorene siden det her finnes mye mat.
In recent years, the ice edge has been much farther north than was usual before, and it is likely that changes are already taking place in the composition of the prey communities in this area. 
I de senere årene har iskanten vært mye lenger nord enn det som var vanlig før, og det er sannsynlig at det allerede foregår endringer i sammensetningen av byttedyrsamfunnene i dette området.
Research projects 
Forskningsprosjekter
The distance from shore to the ice edge is a variable of great ecological relevance. 
Avstanden fra land til iskanten er en variabel av stor økologisk relevans.
Several species move between land and coast and hunting areas in the pack ice. 
Flere arter forflytter seg mellom land og kyst og beiteområder i drivisen.
Both polar bears and ringed seals are examples of species that follow the pack ice north through the summer, only to return to coastal areas toward the autumn. 
Både isbjørn og ringsel er eksempler på arter som følger drivisen nordover gjennom sommeren, for så å vende tilbake til kystnære områder mot høsten.
Seabirds have the same challenge, albeit on a shorter time scale. 
Sjøfugl har den samme utfordringen, om enn på kortere tidsskala.
Several of the research projects in ICE Ecosystems study how seabirds and marine mammals will respond to altered ice distribution, particularly the southern ice edge. 
Flere av forskningsprosjektene i ICE-økosystemer studerer hvordan sjøfugl og marine pattedyr vil respondere på endret isutbredelse, særlig den sørlige utstrekning av iskanten.
About ICE 
Om ICE
The Norwegian Polar Institute's Centre for Ice, Climate and Ecosystems, ICE, is a national centre for ice and climate research in the polar regions. 
Norsk Polarinstitutts senter for is, klima og økosystemer, ICE, er et nasjonalt kompetansesenter for is- og klimaforskning i polarområdene.
The academic focus of the centre is: 
Det faglige fokus for senteret er:
sea ​​ice and snow, especially how the sea ice and snow affect and are affected by climate 
havis og snø, særlig hvordan havisen og snøen påvirker og påvirkes av klima
climate change effects on the ecosystem of the north, especially on ice-dependent species 
klimaendringenes effekter på økosystemet i nord, spesielt på isavhengige arter
glaciers in the polar regions, including the exchange of knowledge about high-altitude glaciers outside the polar regions 
isbreer i polare områder, inkludert kunnskapsutveksling om høytliggende breer utenom polarområdene
Energy and matter exchange between ocean, ice and atmosphere is given great attention. 
Energi- og materieutveksling mellom hav, is og atmosfære vies stor oppmerksomhet.
The same applies to sea ice thickness and distribution in the Arctic. 
Det samme gjelder havisens tykkelse og utbredning i Arktis.
Sist oppdatert: 20. 
Foto: Norsk Polarinstitutt.
May 2013 The Norwegian Polar Institute 
Sist oppdatert: 29. mai 2012 Norsk Polarinstitutt
Cookies are small data files that are left on your computer so that our services will function optimally. 
Dette er små informasjonsfiler som blir liggende igjen på datamaskinen din for at tjenestene hos oss skal virke best mulig.
These may be used to store login details, remember settings, or to register what pages the user visits on the site. 
Disse kan blant annet brukes til å lagre innloggingsdetaljer, huske innstillinger eller til å registrere hvor nettbrukeren klikker seg rundt på portalen.
The information provides an overall statistic which shows the most popular pages and what information the user is looking for. 
Opplysningene gir en samlet statistikk som blant annet viser de mest populære sidene og hvilken informasjon brukere søker.
Statistics are an important tool for us to improve our services for our users. 
Statistikken er et viktig redskap for oss til å forbedre våre tjenester ut til brukeren.
Web browsers are usually set to accept cookies automatically. 
Nettlesere er gjerne stilt inn slik at de automatisk aksepterer informasjonskapsler.
If you do not accept the use of cookies, you can change your browser settings. 
Dersom du ikke aksepterer at vi benytter oss av informasjonskapsler, kan du endre innstillingene i nettleseren.
Use nettvett.no (Norwegian only) to find out how to reject cookies in your browser. 
Bruk nettvett.no til å finne ut hvordan du avviser informasjonskapsler i nettleseren din.
The cookies that are used are: 
Noe forenklet sagt er det disse informasjonskapslene som benyttes:
Status of the log inn and what information that gives you access to 
Status på innlogging og hvilken informasjon du skal ha tilgang til
The composition of maps and other choices you make before these are stored 
Sammensetning av kart og andre valg du gjør før disse lagres
Information about registered users and subscribers are not shared with third parties. 
Informasjon om registrerte brukere og abonnenter deles ikke med tredjepart.
Accurate, up-to-date and appropriate delivery of information is significant for optimum fishing in terms of resources used and compliance with regulations. 
For å gjøre hverdagen enklere lanserte Fiskeri- og havbruksnæringens forskningsfond (FHF) og BarentsWatch tjenesten "FiskInfo" i januar 2015.
The chart plotter has become the source of much necessary data for the fisherman, not least related to geographical positioning or delimitation. 
Tjenesten skal gi brukeren korrekt informasjon fra det offentlige, til rett tid og på riktig kanal.
FishInfo: Access the service here 
Se tjenesten her.
Collaboration 
Tilgjengeliggjør informasjon
 From the Norwegian Meteorological Institute: marginal ice zone. 
Meteorologisk institutt: Iskant og iskonsentrasjon
The functionality is also available via an application programming interface (API), allowing suppliers of chart plotters and other system providers to upload the information directly into their products if desired. 
Funksjonaliteten er også tilgjengelig via et maskinlesbart grensesnitt (API - Application Programming Interface) slik at leverandører av kartplottere og andre systemleverandører kan hente informasjonen direkte inn i sine systemer om de ønsker det.
This new solution from BarentsWatch replaces the present approach, which involves acquiring input – often manually – from a number of different data provide. 
Denne nye løsningen fra BarentsWatch erstatter en ofte manuell metode med å innhente informasjon fra flere forskjellige dataleverandører.
The list of such layers available for download will be expanded on the basis of feedback from users. 
Listen over kartlag som kan lastes ned vil bli utvidet basert på innspill fra brukerne.
Go here for a review of how the service works (in Norwegian only) 
En gjennomgang av hvordan tjenesten virker finner du her.
Not just for fishermen 
Flere relevante brukere
SINTEF has also been responsible for developing a demo app to illustrate opportunities for integrating with the system interface. 
SINTEF har også stått for utvikling av en demo-app for å demonstrere mulighetene for integrasjon mot systemgrensesnittet.
Source code for this app is available for all developers interested in linking to it. 
Kildekoden til denne appen er tilgjengelig for alle utviklere som er interesserte i å koble seg til APIet.
Representatives for the fishing fleet have been very active in making contributions through the project management committee. 
Representanter fra fiskeflåten har vært svært aktive med innspill gjennom styringsgruppen for prosjektet.
System suppliers Olex, Furuno (MaxSea) and Dualog (eFangst) have also provided important input for developing the system. 
Systemleverandørene Olex, Furuno (MaxSea) og Dualog (eFangst) har også bidratt med viktige innspill til utviklingen av systemet.
Dualog created the first integration with the machine interface, so that its uses could see and extract the chart layers directly in eFangst. 
Dualog har laget den første integrasjonen mot maskingrensesnittet slik at deres brukere kan se og hente ut kartlagene direkte i eFangst.
Better working day 
Nytteverdi for brukeren
Establishing an integrated solution for distributing information to the fishing fleet – and eventually other users at sea – supports the Norwegian government’s efforts to renew, simplify and improve the working day. 
Å etablere en helhetlig informasjonsløsning for distribusjon av informasjon til fiskeflåten – og etter hvert andre brukere på havet, bygger opp under myndighetenes arbeid med å fornye, forenkle og forbedre arbeidshverdagen – både for offentlig forvaltning og næringsliv.
Development: BarentsWatch is mandated to promote development through information solutions which provide a better factual basis for decisions and strengthen data availability. 
Utvikling: BarentsWatch skal bidra til utvikling gjennom informasjonsløsninger som gir et bedre faktagrunnlag for beslutninger, og styrket informasjonstilgjengelighet.
Enhanced value and quality: BarentsWatch will help to enhance the value and quality of knowledge by collating data from its partners. 
Økt verdi og kvalitet: BarentsWatch skal bidra til økt verdi og kvalitet på kunnskap ved å sammenstille kvalitetssikret informasjon og data fra partnere.
January 2016 BarentsWatch 
Sist oppdatert: 28. august 2017 BarentsWatch