natgillin/translations-raw huggingface dataset:
90 per cent of all algae used in industrial production stem from algaculture, with Asia as the global market leader. 
90 prosent av alle alger som inngår i industriell produksjon stammer fra algedyrking, og det er Asia som er ledende på verdensmarkedet.
Algae (Latin for “seaweed”) is a common denominator for a variety of water plants, from microscopic unicellular species (microalgae) to seaweed and kelp species that are several metres in length (macroalgae). 
Alger (latin: algae; tang, tare, "sjøgress", "grønske") er et fellesnavn for en mengde vannplanter, fra mikroskopiske encellede arter (mikroalger), til tang- og tare-arter med mange meters omfang (makroalger).
Algae are photosynthesizing organisms that use energy from sunlight to convert carbon dioxide and non-organic compounds into organic compounds, such as proteins, lipids, and carbohydrates. 
Algene er fotosyntetiserende organismer som benytter energi fra sollyset til å omdanne CO2 og uorganiske forbindelser til organiske forbindelser, som f.
Most algae live in saltwater, but they are also found in all other habitats on Earth. 
De aller fleste algene lever i saltvann, men du finner dem også i alle andre habitater på jorden.
Certain algae, such as some types of green algae, live in symbiotic relationships with fungi and create lichen. 
Enkelte alger, slik som noen grønnalger, lever i symbiose med sopp og danner lav.
Algae can be divided into two groups. 
Alger kan deles i to grupper.
Microalgae are unicellular, but can also form colonies that float about freely in the water. 
Mikroalger er encellede, men kan også danne kolonier som svever fritt i vannmassene.
Macroalgae are multicellular and attached to the seafloor. 
Makroalgerne er flercellede og festet til bunnen.
Such algae are therefore highly visible, while even the largest microalgae can only barely be perceived by the naked eye. 
Disse er derfor godt synlige, mens de største mikroalgene bare så vidt kan skimtes med øyet.
In the event of a major upsurge of certain microalgae, however, a distinct discoloration of the water can be observed. 
Ved store oppblomstringer av enkelte mikroalger, kan man derimot tydelig se en misfarging av vannet.
In regard to evolution, algae are among the oldest known organism groups. 
Evolusjonsmessig er algene også blant de eldste organismegruppene vi kjenner til.
Algae are used commercially in a number of products. 
Algene blir nyttet kommersielt til en rekke produkt.
(Source: NIBIO/ the Institute of Marine Research) 
(Kilde: NIBIO/Havforskningen)
“NIBIO works in parallel with both basic and applied research,” Novoa-Garrido explains. 
- NIBIO jobber parallelt både med grunnforskning og anvendt forskning.
“There are many parties that are interested and that see the potential in commercial algaculture.” 
Det er mange aktører som er interessert og ser potensialet i å dyrke frem alger kommersielt.
She points out that this can be a major industry along the Norwegian coast, with numerous benefits. 
Novoa-Garrido påpeker at dette kan bli en stor næring langs norskekysten og at fordelene er mange.
“The production of algae is both eco-friendly and sustainable. 
- Produksjon av alger er både miljøvennlig og bærekraftig.
Green mariculture also adds to the value of fisheries. 
I tillegg gir grønt havbruk en merverdi knyttet til oppdrett.
A macroalgae facility does not require a supply of extra energy, since such algae grow under local and natural conditions, even as algae attract types of flora in the area being used. 
Et makroalge-anlegg krever ikke tilførsel av ekstra energi siden de vokser under lokale og naturlige forhold, og samtidig tiltrekker algene seg en flora i det området som benyttes.
We also see that spawning increases in the areas where such facilities are located. 
Vi ser også at der disse anleggene plasseres, blir det igjen populære gyteområder.
In addition, algaculture can help reduce the unwanted side effects of salmon farming, through the intake of a certain amount of nutrients in feed from fishery waste. 
I tillegg, kan algedyrkning bidra til å redusere de negative sidene ved lakseoppdrett ved et vis opptak av næringssalter i fôr av avfall fra oppdrettsanleggene.
Thus, the interaction with another type of farming also has its benefits.” 
På denne måten har et samspill med annen oppdrett også sine fordeler.
The fish farming industry also has important knowledge about and experience with infrastructure and a technology that can be very useful for algaculture. 
Oppdrettsnæringen har også viktig kunnskap og erfaring om infrastruktur og en teknologi som kan være veldig nyttig for produksjon av alger.
Moreover, the industry is already knowledgeable about the fjords along the coast and their sea floors, currents, and other factors. 
I tillegg sitter næringen allerede på gode kunnskaper om fjordene langs kysten, være seg bunn- eller strømforhold.
A largely untapped resource 
Lite utnyttet ressurs
This is because algae remains a largely untapped resource along the Norwegian coast, even though the product has a wide range of uses, such as in animal and fish feed, food, fertilizers, bioenergy, health care products, pharmaceuticals, biotechnology, and cosmetics. 
For alger er en lite utnyttet ressurs langs norskekysten, tiltross for at produktet blant annet kan brukes i dyre- og fiskefôr, mat, gjødsel, til bioenergiproduksjon, helsekost, legemiddel, bioteknologi og i kosmetikk.
And the current global production of algae and algae products does not cover the demand. 
Og dagens produksjon av alger og algeprodukter, dekker heller ikke etterspørselen.
“Today, the production of macroalgae is highly manual and demanding,” Novoa-Garrido notes. 
- I dag er makroalgeproduksjonen i veldig manuell og krevende.
“We’ve learned the methods largely from Asia. 
Metodene har vi lært hovedsakelig fra Asia.
In China, which is the main producer of algae products, they use a good deal of labour, and they are therefore very interested in a cooperation on technological development. 
I Kina, som er hovedprodusent av algeprodukter, bruker de mye arbeidskraft og ønsker derfor et samarbeid om teknologiutvikling velkommen.
The Chinese can teach us about biology, crop production, and cultivation potential, while they can learn about technology from us.” 
Kineserne kan lære oss om biologi, avl og dyrkingspotensial, mens de kan lære teknologi fra oss, sier forskeren.
As a research institute, NIBIO aims to establish the scientific basis for processing and using natural resources such as macroalgae in an effective and sustainable way in new products. 
NIBIO har som forskningsinstitutt mål å skaffe til veie det viktigste kunnskapsgrunnlaget for at naturressurser som makroalger kan bli foredlet og benyttet på en effektiv og bærekraftig måte i nye produkter.
The emphasis here is that Norway needs new jobs and value adding based on biological rather than fossil resources. 
Her legges det vekt på at Norge trenger nye arbeidsplasser og verdiskaping som er basert på biologiske ressurser, ikke på fossile.
This requires that all resources be taken into use, including ones that are non-traditional in Norway. 
Da er det viktig å ta alle ressurser i bruk, også dem som vi ikke har tradisjon for å bruke.
There is little doubt that the ocean contains vast resources that can be used for food, protein feed, medicines, or as raw products for other important biotechnological processes. 
Det er liten tvil om at havet har enorme ressurser som kan brukes til mat, proteinfôr, medisin eller som råvare til andre viktige bioteknologiske prosesser.
Quickly growing microalgae 
Hurtigvoksende mikroalger
Microalgae can also be well-suited for mass production, so there are also really good opportunities for exploiting the ocean’s resources in a sustainable manner. 
Mikroalger kan også egne seg godt til masseproduksjon, så her det finnes det også virkelig store muligheter for å kunne utnytte havets ressurser på en bærekraftig måte.
Microalgae grow relatively quickly and can increase their biomass by 100–200 per cent per day. 
Mikroalger vokser svært raskt, de kan øke biomassen 100 – 200% i døgnet.
It is therefore possible to continuously harvest from a relatively modest basis – biomass. 
Man kan derfor høste kontinuerlig av en relativt beskjeden basis – biomasse.
Algae need among other things carbon dioxide in order to grow, and UiT Arctic University of Norway has therefore launched a project in collaboration with the Finnfjord AS smeltery in Finnfjord, Troms. 
Alger trenger blant annet CO2 for å vokse, av den grunn har UiT - Norges arktiske universitet nå innledet et prosjekt i samarbeid med smelteverket i Finnfjord, Finnfjord as.
They are highly confident that this project will be viable in the future. 
De har stor tro på at dette prosjektet er levedyktig for fremtiden.
Diatoms 
Kiselalger (Diatomeer)
Diatoms are a group of algae whose cell walls, made from silica, are often bilaterally symmetrical (hence the name, which stems from Greek diatomos, “cut in half”). 
Kiselager har en cellevegg av kisel (eldre navn på silisium), derav navnet.
Globally there are around 200 genera comprising an estimated 200,000 species, of which over 700 have been registered in Norwegian waters. 
I norske farvann er det registrert over 700 arter.
(Source: UiT) 
(Kilde: UiT)
“We are very happy with the results of the pilot project,” Eilertsen says. 
- Vi er veldig fornøyd med resultatene av pilotprosjektet.
“The next step now is to expand the cultivation season. 
I neste runde utvider vi sesongen med dyrking.
It’s a matter of fine-tuning the cultivation process in order to discover the optimal growth conditions in regard to factors such as growth rate, lipid composition, and protein content. 
Det gjelder å finjustere dyrkingsprosessen for å komme frem til optimale vekstforhold i forhold til blant annet veksthastighet, lipidsammensetning og proteininnhold.
The ideal conditions vary from one type, species, or strain of algae to the next.” 
Hva som er perfekte forhold varierer mellom de forskjellige algetypene, artene og stammene.
Eilertsen points out that UiT has studied the mass cultivation of microalgae since the 1980s. 
Eilertsen påpeker at de har drevet med massedyrking av mikroalger siden 80-tallet ved UiT.
The market is ready should the commercialization efforts take off, and “the blue field” will become even more important in the future. 
Om det blir fart på kommersialiseringen står markedet klart, og ”den blå åkeren” vil bli enda viktigere i fremtiden.
Topsoil is a scarce resource, as only 3.1 per cent of the Earth’s surface is cultivatable. 
Matjord er en knapphetsgode, for bare 3,1 prosent av jordens overflate er dyrkbar.
This area is diminishing, however, because of depletion, compaction, erosion, pollution, and salinization, and over one-third of cultivatable land has become barren during the past forty years. 
På grunn av utarming, pakking, erosjon, forurensing og saltinnhold minker arealet, og over en tredjedel av dyrkbar jord har blitt ufruktbar i løpet av de siste 40 årene.
Purer feed 
Renere fôr
As Eilertsen argued already in 2013, “We can’t continue feeding fish with fish. 
- Vi kan ikke holde på med å mate fisk med fisk.
If we are to increase the capacity of the fish farming sector, we must use another feed source. 
Skal oppdrettskapasiteten økes, må vi bruke en annen kilde til fôr.
The mass cultivation of algae for fish feed can become a new industry. 
Massedyrking av alger til fiskefôr kan bli en ny næringsvei.
This will also lead to a purer feed without the accumulation of pollutants, since microalgae are the first link in the food chain.” 
Dette gir også et renere fôr uten opphoping av miljøgifter, siden mikroalger er første ledd i næringskjeden.
At the smeltery in Finnfjord, UiT has set up an algaculture facility that is integrated in the process line. 
Ved smelteverket i Finnfjord har UiT satt opp et algedyrkingsanlegg som er integrert i prosesslinja.
The mass production of microalgae at Finnfjord AS will use the smeltery’s surplus of carbon dioxide and nutrients both to feed the algae and as heat in temperature regulation. 
Masseproduksjon av mikroalger ved Finnfjord as vil utnytte overskuddet smelteverket har av CO2 og næringssalter for å mate algene, samt varme for temperaturregulering.
Eilertsen believes these ideas represent the most economically viable solution when the goal is continuous production. 
Eilertsen mener disse tankene er den mest økonomiske løsningen, når målet er en kontinuerlig produksjon.
In addition, the algae that are cultivated are carefully selected in regard to this form of cultivation. 
I tillegg er algene som dyrkes nøye utvalgt med hensyn til denne typen dyrkingsform.
The research focuses mostly on diatoms, which constitute the most common group of microalgae in the North. 
Forskningen fokuserer mest på kiselalger, som er den vanligste gruppen med mikroalger her i nord.
“It’s a question of finding a species that is well-suited to the mass production of marine lipids and that is protein-rich,” Eilertsen notes. 
- Det gjelder å finne en art som egner seg godt til masseproduksjon av marine lipider og som er rike på proteiner.
Marine organisms contain the long, polyunsaturated fatty acids that characterize lipids in the ocean. 
Marine organismer inneholder de lange, flerumettede fettsyrene som er karakteristisk for lipidene i havet.
The most well-known of these acids are EPA og DHA, which are both omega-3 fatty acids and essential fatty acids for all animals. 
Av disse er de mest kjente EPA og DHA, som begge er omega-3 fettsyrer og essensielle fettsyrer for alle dyr.
However, this does not mean that the sea level is rising by an equivalent amount along the Norwegian coast. 
Men det betyr ikke at vannstanden øker tilsvarende langs norskekysten.
Tectonic uplift also plays an important role. 
Landhevingen spiller også en viktig rolle.
There are several reasons why the sea is rising. 
Det er flere grunner til at havet stiger.
The two most important ones are that glaciers on land are melting and that the temperature of the water is rising. 
De to viktigste er fastlandsis som smelter, og økt vanntemperatur.
When glaciers such as those on Greenland and in Antarctica as well as smaller glaciers around the world melt, the amount of water in the ocean increases. 
Når isen på fastlandet, som på Grønland, Antarktis og mindre isbreer rundt om i verden smelter, øker det mengden vann i havet.
When the temperature in the sea rises, the water expands. 
Når temperaturen i havet stiger, utvider vannet seg.
Warm water takes up more space than cold water. 
Varmt vann opptar mer plass enn kaldt vann.
The effect of this is greater in deeper seas such as the Norwegian Sea than in shallow seas such as the North Sea and the Barents Sea. 
Effekten av dette er større over dype hav som Norskehavet, enn i grunne hav som Nordsjøen og Barentshavet.
This is because deep seas have more water that is being warmed up. 
Det skyldes at dype hav har større vannmasser som varmes opp.
However, the circulation in the sea means that the effect of this is distributed in over the continental shelves. 
Men sirkulasjonen i havet gjør likevel at effekten av dette fordeler seg inn over kontinentalsoklene.
Gravitation pulls water towards land 
Gravitasjonskraften trekker vann mot land
The sea is not flat, even though it might look as if it is. 
Havet er ikke flatt, selv om det kan se slik ut.
This is due to gravity. 
Det skyldes gravitasjonskraften.
Mass attracts mass horizontally as well. 
Masse tiltrekker masse også horisontalt.
The larger the mass, the greater the gravitational pull. 
Jo større masse, jo større tiltrekkingskraft.
Large landmasses pull more water than smaller landmasses. 
Store landmasser tiltrekker seg mer vann enn det mindre landmasser gjør.
This means that there is an impact on the local sea level when large ice masses on land melt away. 
Det betyr at det får konsekvenser for havnivået lokalt dersom store ismasser på fastlandet smelter bort.
When, for example, the ice over Greenland is reduced, it reduces the gravitational force so that Greenland exercises less gravitational pull on the surrounding water. 
Når for eksempel isen over Grønland reduseres, reduserer det gravitasjonskraften slik at Grønland får mindre tiltrekkingskraft på vannet rundt.
In other words, the melt water will not flood the Greenland coastline. 
Smeltevannet vil altså ikke oversvømme den grønlandske kystlinjen.
Quite the opposite. 
Snarere tvert i mot.
The sea level around Greenland can fall. 
Havnivået rundt Grønland kan synke.
"The melt water will not collect around Greenland, but will be displaced towards areas further away such as around the Equator and in the southern hemisphere. 
– Smeltevannet vil ikke samle seg rundt Grønland, men forskyves mot områder lenger unna som rundt Ekvator og på den sørlige halvkule.
Norway is so close to Greenland that the effect for us will be more or less zeroed out. 
Norge ligger så pass nært Grønland at effekten for oss mer eller mindre nulles ut.
Melt water from Greenland will therefore not be very significant for Norway. 
Smeltevann fra Grønland får derfor ikke så stor betydning for Norge.
However, should the ice over Antarctica melt, that will have far greater consequences for us", says Jan Even Øie Nilsen, who is a researcher affiliated with the Nansen and Bjerknes Centre. 
Men skulle isen over Antarktis smelte, vil det få langt større konsekvenser for oss, sier Jan Even Øie Nilsen, forsker tilknyttet Nansen- og Bjerknessenteret.
Other factors affecting local sea level changes 
Andre faktorer for lokal havnivåendring
Worldwide, an annual sea level rise of 3 mm has been measured. 
På verdensbasis er det målt en årlig stigning i havnivået på 3 mm.
There are several additional factors that can also lead to higher sea levels, but their effects are more local. 
Det finnes flere faktorer som også kan gi økt havnivå, men de har i større grad lokal effekt.
Fresh water takes up more volume than salt water. 
Ferskvann opptar større volum enn saltvann.
Where the content of fresh water in the sea increases,this can lead to a higher sea level locally. 
De stedene der havet får økt innhold av ferskvann, vil dette lokalt kunne gi høyere havnivå.
If climate changes alter the ocean currents, this will also be significant. 
Hvis klimaendringer endrer havstrømmene, får det også betydning.
A new distribution of warm and cold water will change the sea level locally in the places affected. 
Ny fordeling av varmt og kaldt vann vil endre havnivået lokalt de stedene som berøres av dette.
Tectonic uplift counteracts rising sea levels 
Landheving motvirker økt havnivå
Though the sea level worldwide rises by 3 mm a year, this does not correspond to measurements of the sea level in countries like Norway. 
Selv om havnivået på verdensbasis øker med 3 mm per år, stemmer ikke det overens med målinger av vannstanden i forhold til land i Norge.
For example, the sea level in Bergen only increases by 1.1 mm a year, while the sea level in Oslo is actually falling by 1.7 mm a year. 
For eksempel stiger vannstanden i Bergen med kun 1,1 mm i året, mens vannstanden i Oslo faktisk synker med 1,7 mm i året.
To find the cause of this, we must go below the surface and travel back in time. 
For å finne årsaken til det, må vi både gå under bakken, og reise bakover i tid.
In the ice age, Scandinavia was covered by a thick sheet of ice. 
I istida var Skandinavia dekket med et tykt islag.
This ice cap weighed down the landmass. 
Denne iskappen tynget landmassen ned.
When the ice disappeared, the pressure lessened and the land rose up again. 
Da isen forsvant, lettet trykket og landet steg opp igjen.
This tectonic uplift is still incomplete. 
Denne landhevingen er fortsatt ikke ferdig.
The landmasses in Scandinavia continue to rise, even though the process is slower than before. 
Landmassene i Skandinavia hever seg fortsatt, selv om prosessen går tregere enn før.
The uplift is not the same everywhere. 
Landhevingen er ikke lik over alt.
It is most pronounced where the ice was thickest, and slowest where the ice cap was thinnest. 
Den er sterkest der isen var tykkest og tregest der islaget var tynnest.
The ice was thickest in the Gulf of Bothnia, and that is where the uplift is fastest. 
Isen var tykkest i Bottenviken, og det er der landet hever seg raskest.
The annual uplift in the Gulf Bothnia is at about 1 cm a year. 
Den årlige landhevingen i Bottenviken er på cirka 1 cm i året.
The speed of the tectonic uplift slows in line with the distance from the Gulf of Bothnia. 
Tempoet i landhevingen synker i takt med avstanden til Bottenviken.
In Norway, this means that the uplift is most pronounced in eastern Norway and Trøndelag, and least pronounced along the southern, western and Finnmark coast. 
I Norge betyr det at landhevingen er sterkest på Østlandet og i Trøndelag, og svakest langs Sørlands-, Vestlands- og Finnmarkskysten.
Key facts 
Fakta:
The Norwegian Mapping Authority measures tectonic uplift with GPS devices and sea level changes with tide gauges. 
Kartverket måler landheving med gps-målere og havnivåendringer med vannstandmålere.
Tectonic uplift from selected GPS stations in mm/year: 
Landheving fra utvalgte gps-stasjoner i mm/år:
Oslo 5.1 ± 0.33 Stavanger 1.46 ± 0.17 Bergen 2.45 ± 0.36 Trondheim 4.31 ± 0.35 Tromsø 2.9 ± 0.33 Vardø 2.67 ± 0.28 
Oslo 5.1 ± 0.33 Stavanger 1.46 ± 0.17 Bergen 2.45 ± 0.36 Trondheim 4.31 ± 0.35 Tromsø 2.9 ± 0.33 Vardø 2.67 ± 0.28
You can find more information about the sea level at the Norwegian Mapping Authority's website: www.sehavniva.no 
Mer informasjon om havnivå på Kartverkets nettside: www.sehavniva.no
The process is slow because the mantle beneath the crust, which the ice pushed the land masses down into, is viscous. 
Prosessen går sakte fordi mantelen under jordskorpa, som isen presset landmassene ned i, er tyktflytende.
The speed of the uplift will slow and finally stop when the crust has achieved a new equilibrium. 
Farten i landhevingen vil bremse opp og til slutt stoppe når jordskorpa har oppnådd ny likevekt.
That can take a long time. 
Det kan ta lang tid.
Varying effects 
Ulik effekt
The tectonic uplift means that the sea level will rise less in Norway than in most other countries. 
Landhevingen gjør at vannstanden vil øke mindre enn i de fleste andre land.
As the uplift varies in different parts of the country, the sea level changes will also vary. 
Siden landhevingen varierer fra landsdel til landsdel, vil vannstandsøkningen også være forskjellig.
The sea level will rise most in southern and western Norway, and along the coast of Finnmark. 
Vannstanden vil øke mest på Sør- og Vestlandet, samt langs kysten av Finnmark.
The areas around the Oslo Fjord, and in Trøndelag and Nordland, will see lower sea level rises. 
Oslofjordområdet, Trøndelag og Nordland vil få mindre vannstandsøkning.
Sist oppdatert: 07. 
Foto: Endre Daniloff.
July 2014 Kjetil S Grønnestad , BarentsWatch 
Sist oppdatert: 25. juni 2014 Kjetil S Grønnestad , BarentsWatch
An alliance between developing countries, the EU and environmental organizations wants a new international agreement for the conservation of biodiversity at sea in areas beyond national jurisdiction. 
En allianse mellom utviklingsland, EU og miljøvernorganisasjoner vil ha en ny, internasjonal avtale for bevaring av biologisk mangfold til havs, i områdene utenfor nasjonal jurisdiksjon.
This raises new and interesting issues in the law of the sea. 
Dette reiser nye og interessante problemstillinger i havretten.
The Law of the Sea of 1982, the international constitution of the oceans, incorporates global rules for how waters are to be shared, how natural resources and the environment are to be managed and distributed and rules for activities such as shipping, fishing and research. 
Havrettskonvensjon av 1982, havenes internasjonale grunnlov, har globale regler for hvordan havområder skal deles, hvordan naturressurser og miljø skal forvaltes og fordeles og regler for aktiviteter som skipsfart, fiske og forskning.
A central principle is that coastal states have sovereignty ("sovereign rights") over the natural resources on the continental shelves and in waters out to 200 nautical miles (370 km) from shore. 
Sentralt er at kyststatene får råderett (“suverene rettigheter”) over naturressursene i kontinentalsoklene og i vannmassene ut til 200 nautiske mil (370 km) fra land.