natgillin/translations-raw huggingface dataset:
“The Langeled project, involving the welding of 100,000 sections to create the world’s longest subsea pipeline with a length of 1,200 kilometres, as well as the modifications to Sleipner and the construction of the Easington reception facility, has been a tremendous logistical and HSE challenge,” says senior vice president Tom Røtjer of Hydro, who is responsible for the Ormen Lange and Langeled development. 
- Å bygge Langeled med 100.000 rørbiter som skulle sveises sammen til verdens lengste undersjøiske gassrørledning på 1.200 kilometer, samt modifikasjoner på Sleipner og bygging av mottaksanlegg i Easington, har vært en stor utfordring både logistikkmessig og HMS-messig, sier Tom Røtjer, Hydros prosjektdirektør for Ormen Lange og Langeled-utbyggingen.
As a result of good project management and execution in a favourable market, Langeled has been completed at a cost of almost three billion Norwegian kroner below budget. 
Takket være god prosjektledelse og gjennomføring i en gunstig markedssituasjon blir Langeled fullført nærmere tre milliarder kroner under budsjett.
Hydro is operator for the Ormen Lange/Langeled development project, while Statoil has project management responsibility for Langeled in conjunction with Hydro. 
Hydro er operatør for utbyggingen av Ormen Lange/Langeled-prosjektet, mens Statoil har prosjektledelsen av Langeled i samarbeid med Hydro.
On September 1 Gassco overtook the operatorship of Langeled and the Easington terminal. 
Gassco overtok 1. september som operatør for gassrørledningen Langeled, inklusive mottaksterminalen i Easigton.
Large gas export 
Stor gasseksport
Langeled is the second direct export pipeline to Great Britain from the Norwegian continental shelf, with the capacity to transport 70 million cubic metres of gas per day. 
Langeled er den andre direkte eksportrørledningen til Storbritannia fra norsk kontinentalsokkel og har kapasitet til å transportere 70 millioner kubikkmeter gass hver dag.
When production from the Ormen Lange field comes on stream in October 2007, this field in the Norwegian Sea will be able to supply Great Britain with 20 per cent of its gas requirement for several decades. 
Når Ormen Lange-feltet i Norskehavet starter å produsere i oktober 2007, vil dette feltet kunne forsyne Storbritannia med opp til 20 prosent av deres gassbehov gjennom flere tiår.
Since 2001, Hydro has doubled gas exports from 5 to 10 billion cubic metres per year. 
Hydro har siden 2001 doblet gasseksporten fra 5 til 10 milliarder kubikkmeter i året.
It is expected that the escalation of supplies will continue and that exports will amount to approximately 16 billion cubic metres in 2010 when Ormen Lange reaches plateau production. 
Det er ventet at økningen vil fortsette, og at eksporten vil være på om lag 16 milliarder kubikkmeter i 2010, når produksjonen fra Ormen Lange vil være på platå.
At that point Norway will go from being the world’s third largest gas exporter to the second largest. 
På det tidspunktet vil også Norge gå fra å være den tredje største til å bli den nest største gasseksportøren i verden.
The new 'gas year' started on October 1 with Norwegian gas exports via the new Langeled pipeline to the British market. 
Det nye gassåret startet søndag 1. oktober med norske gassleveranser transportert gjennom den nye rørledningen Langeled til det britiske markedet.
Artist Katie Melua will create musical magic 303 metres below sea level today. 
Katie Melua skaper eventyrlig stemning på 303 meters dyp i dag, 2. oktober.
"Troll has been the backbone of Norwegian gas production for 10 years," says Astrid Sørensen, senior vice president for the Troll/Sleipner business cluster. 
– Gjennom ti år har Troll vært ryggraden i den norske gassproduksjonen.
Troll's significance as a guarantor for reliable gas supplies to Europe from the Norwegian continental shelf (NCS) cannot be oversated. 
Trolls betydning som garantist for sikre leveranser av gass til Europa fra norsk sokkel kan ikke overvurderes.
The field will play a central role in Europe's energy security for many years to come. 
Feltet vil spille en sentral rolle for Europas energisikkerhet i mange år fremover.
Almost 100 million cubic metres of gas produced daily are piped from the eastern area of Troll to the gas treatment plant at Kollsnes, near Bergen. 
Daglig produseres det vel 100 millioner kubikkmeter gass som føres fra den østlige delen av Troll til behandlingsanlegget på Kollsnes i Hordaland.
The Troll A platform, operated by Statoil, is the tallest installation ever moved by humans. 
Plattformen Troll A, som opereres av Statoil, er den høyeste installasjonen noensinne flyttet av mennesker.
The enormous dimensions will truly come into their own when Ms Melua holds a haunting concert at the bottom of one of the platform shafts on 2 October. 
De enorme dimensjonene vil komme til sin rett når artisten Katie Melua holder sin konsert i bunnen på et av skaftene i ettermiddag.
The Troll field contains 60% of the combined gas reserves on the NCS and is the cornerstone of Norwegian gas production. 
Troll-feltet inneholder 60 prosent av de samlede gassreservene på norsk sokkel og er selve hjørnesteinsbedriften i norsk gassproduksjon.
Energy for several generations will be supplied from the enormous reservoirs 1,400 metres below sea level. 
Fra de enorme gassreservoarene 1.400 meter under havbunnen vil det bli levert energi til flere generasjoner.
The field covers an area of over 750 square kilometres in blocks 31/2, 31/3, 31/5 and 31/6. 
Feltet strekker seg over 750 kvadratkilometer i blokkene 31/2, 31/3 31/5 og 31/6.
Statoil took over as operator of Troll Gas on 19 June 1996. 
Statoil overtok som operatør av Troll gass 19. juni 1996.
The development of the Troll field has resulted in landing points for Norwegian gas in Germany, Belgium and France. 
Utbyggingen på Troll-feltet har ført til at norsk gass fikk landingspunkter i Tyskland, Belgia og Frankrike.
In the western sector of the Troll field (block 31/2), Hydro is operator for Troll Oil. 
I den vestlige delen av Troll-feltet (blokk 31/2) er Hydro operatør for Troll olje.
Production commenced in 1995 with an average daily output of 180,000 barrels per day. 
Produkjsonen startet i 1995, med gjennomsnittlig produksjon per døgn på 180.000 fat.
However, over 300 billion cubic metres of gas also lie here. 
Men her finnes også mer enn 300 milliarder kubikkmeter gass.
Statoil is a partner in this development, which lies in the Sleipner area. 
Varg-feltet ligger i Sleipner-området i Nordsjøen.
While initial output is expected to vary a good deal, the planned plateau flow is about 56,600 barrels of oil per day. 
I oppstartsfasen kommer produksjonen fra feltet til å variere mye, men planlagt platånivå er cirka 56.600 fat olje (9000 kubikkmeter) per dag.
Varg has been developed with a ship tied to a wellhead platform. 
Varg-feltet er bygget ut med et produksjonsskip tilknyttet en brønnhodeplattform.
The vessel's production capacity corresponds to plateau output, and it can store 440,300 barrels. 
Skipets produksjonskapasitet tilsvarer platåproduksjonen, mens lagerkapasiteten er på 440.300 fat (70.000 kubikkmeter).
Some uncertainty has attached to estimates of the field's reserves. 
Det har vært knyttet en del usikkerhet til reserveanslagene på Varg.
Saga's latest update puts these at roughly 50 million barrels of recoverable oil. 
Ifølge Sagas siste oppdatering av reservene inneholder feltet cirka 50 millioner fat utvinnbar olje.
The development has cost roughly NOK 3.5 billion, including construction of the production ship. 
Utbyggingen av Varg har kostet cirka 3,5 milliarder kroner, inkludert byggingen av produksjonsskipet.
Calculations by Saga indicate that the break-even oil price for the field will be USD 17 per barrel. 
Ifølge beregninger som Saga har foretatt, må oljeprisen være 17 dollar fatet for at feltet skal være lønnsomt.
Saga has advertised the vessel for sale. 
Saga har som operatør for feltet markedsført Varg-skipet for salg.
The operator has a 35 per cent interest in the field, while Statoil holds 65 per cent - including 30 per cent for the state's direct financial interest in offshore operations. 
Rettighetshavere i Varg-feltet er Saga (operatør) 35 prosent, Statoil 35 prosent og Statens direkte økonomiske engasjement (SDØE) 30 prosent.
You can learn more about cookies on our privacy and settings page. 
Du kan lese mer om informasjonskapsler (cookies) på våre Personvernsider.
Accept & Close 
Aksepter & Lukk
Carbon Pricing 
Karbonprising
At Statoil we believe that you can put a price on carbon. 
I Statoil mener vi at man kan sette en pris på karbon.
In fact we have to because it is one of the most effective ways to combat climate change. 
Dette er faktisk noe vi må, ettersom det er en av de mest effektive måtene å bekjempe klimaendringer på.
The impact of climate change is becoming more severe and noticeable: ice caps are melting, water is becoming scarce in some places, many fish and animal species face extinction, and heat waves are becoming the norm. 
Klimaendringene blir stadig mer alvorlige og merkbare: Isdekket smelter, det blir mangel på vann enkelte steder, mange fiske- og dyrearter står i fare for å bli utryddet og varmebølger blir stadig mer vanlig.
Though that is bad enough, many scientists think the worst is yet to come, with more extreme weather and the UN warning that the world’s food supply is at considerable risk. 
Og som om dette ikke er ille nok, er det mange vitenskapsfolk som hevder at vi har verre ting i vente, med enda mer ekstremt vær og med FN som advarer om at verdens matvareforsyninger står i fare.
To mitigate these risks, action needs to be taken. 
For å gjøre noe med dette må det handling til.
Deployment of low carbon generation and energy efficiency is undoubtedly part of the solution. 
Økt bruk av lavkarbonkilder og høyere energieffektivitet er utvilsomt en del av løsningen.
However, this also needs to work in tandem with significant carbon emissions reduction at power plants and heavy industries. 
Dette må imidlertid komme samtidig med en betydelig reduksjon i karbonutslipp fra kraftverk og tungindustri.
Unless you start to take carbon out of power generation you are not going to make the change necessary to meet climate change targets. 
Dersom vi ikke begynner å ta karbonet ut av kraftproduksjonen kan vi ikke skape de endringene som kreves for å nå klimamålene.
We know that carbon pricing works. 
Vi vet at karbonprising virker.
If more governments put a price on carbon, business will follow suit and quickly. 
Hvis myndighetene i flere land setter en pris på karbon, vil næringslivet raskt følge etter.
– Eldar Sætre, Statoil CEO 
– Eldar Sætre, konsernsjef i Statoil
A cost on carbon pollution encourages polluters to reduce their greenhouse gas emissions. 
En kostnad på karbonforurensing bidrar til at forurenserne reduserer sine klimagassutslipp.
This is often referred to as a carbon price. 
Dette omtales ofte som karbonprising.
By putting a price on greenhouse gas emissions (carbon), Statoil and other companies, producers and consumers have an incentive to find new and cost-efficient ways to reduce emissions. 
Ved å sette en pris på klimagassutslipp (karbon), får både Statoil og andre selskaper, produsenter og forbrukere en motivasjon til å finne nye og kostnadseffektive måter å redusere utslippene på.
Carbon pricing systems, if properly designed, drive fuel switching from coal to gas and investments in energy efficiency and low carbon technologies such as renewables and Carbon Capture and Storage (CCS). 
Om de utformes på en god måte, kan systemer for karbonprising oppmuntre til en overgang fra kull til gass og investeringer i energieffektivitet og lavkarbonteknologi, som for eksempel fornybar energi og karbonfangst og -lagring (CCS).
Carbon pricing usually takes two forms: a carbon tax or a requirement for emitters to purchase permits to emit (also called emissions allowances). 
Det finnes vanligvis to typer karbonprising: En karbonavgift, eller et krav til utslippskildene om å kjøpe tillatelser til å slippe ut (kalles også utslippskvoter).
Because such permits are tradable and emissions are limited by the total number of available permits (the overall cap), this system is known as ‘cap-and-trade’. 
Ettersom slike kvoter er omsettelige, og utslippene begrenses av samlet antall tilgjengelige kvoter (et tak, eller på engelsk "cap"), er dette systemet kjent som et "cap-and-trade"-system.
Statoil’s view is that carbon pricing is the most proven and cost effective way to tackle climate change. 
Statoils syn er at karbonprising er den mest utprøvde og kostnadseffektive måten å bekjempe klimaendringer på.
If more governments put a price on carbon, business will follow suit and quickly.” 
Hvis myndighetene i flere land setter en pris på karbon, vil næringslivet raskt følge etter.”
Norway is not alone. 
Norge er ikke alene.
A growing number of governments and companies are addressing climate risk by putting a price on carbon, and are seeing reduced emissions, strong economic performance and healthier development. 
Stadig flere land og selskaper tar nå klimarisikoen på alvor ved å sette en pris på karbon, og får reduserte utslipp, gode økonomiske resultater og en sunnere utvikling som resultat.
40 countries are already imposing a price on carbon or preparing to do so and 40% of global GDP is now covered under some form of greenhouse gas emissions trading scheme. 
40 land har allerede satt en pris på karbon eller planlegger å gjøre det, mens 40% av det globale BNP er underlagt en eller annen form for kvotehandel med klimagassutslipp.
The infographic above shows where carbon pricing is successfully working. 
Illustrasjonen over viser hvor karbonprising fungerer.
Local, national or even supranational carbon markets when first built were not outward facing, focusing only on their specific regions. 
Da de lokale, nasjonale eller til og med overnasjonale karbonmarkedene først ble etablert, fokuserte de kun på sine egne avgrensede regioner.
But as more and more carbon pricing schemes are created, carbon emissions allowances have the potential to be traded globally and will start to exhibit similar characteristics to financial markets. 
Men etter hvert som det opprettes stadig flere systemer for karbonprising, har muligheten til å omsette kvotene globalt oppstått, og vi ser mange likhetstrekk med finansmarkedene.
However, there remains scepticism over the ability to introduce a universal carbon pricing scheme, with some critics suggesting that a truly global scheme is unworkable. 
Likevel er mange skeptiske til å introdusere et universelt system for karbonprising, og enkelte mener et system som dekker hele verden ikke lar seg gjennomføre.
But recent developments have shown that linking these markets is achievable. 
Nyere utvikling har imidlertid vist at det er mulig å skape en forbindelse mellom disse markedene.
In order to achieve this, a key next step is to agree on common monitoring, reporting and verification procedures which will allow the linking of carbon pricing schemes. 
For å oppnå dette vil det være viktig at man i det videre arbeidet blir enige om felles overvåking, rapportering og prosedyrer for verifisering som vil gjøre det mulig å knytte systemene sammen.
As Jeff Swartz, Director of International Policy at the International Emissions Trading Association (IETA), points out: “The momentum for harmonising carbon pricing mechanisms is growing. 
Jeff Swartz, direktør for internasjonal politikk i IETA (International Emissions Trading Association), sier: – Drivkraften for å harmonisere ulike mekanismer for karbonprising blir stadig større.
Countries are communicating that they plan to increase their overall ambition by trading emissions allowances with other countries.” 
Flere land antyder at de har planer om å øke ambisjonene sine gjennom å handle utslippskvoter med andre land.
The momentum for harmonising carbon pricing mechanisms is growing. 
Drivkraften for å harmonisere ulike mekanismer for karbonprising blir stadig større.
Countries are communicating that they plan to increase their overall ambition by trading allowances with other countries. 
Flere land antyder at de har planer om å øke ambisjonene sine gjennom å handle kvoter med andre land.
Well-designed carbon pricing systems that are able to expand by linking with other systems over time will both advance environmental objectives and reduce costs. 
Gode karbonprissystemer som kan utvides gjennom tilkobling til andre systemer over tid vil både fremme miljømål og redusere kostnader.
– Jeff Swartz, Director of International Policy at the International Emissions Trading Association (IETA) 
– Jeff Swartz, direktør for internasjonal politikk i IETA (International Emissions Trading Association)
The linking of these markets has taken place voluntarily. 
Sammenkoblingen av disse markedene har skjedd frivillig.
Bilateral recognition of allowances under cap and trade or through a linked set of policy instruments is the single most effective way to reduce global emissions. 
Bilateral godkjenning av kvoter under "cap and trade" eller gjennom et felles sett med styringsmidler er den klart mest effektive måten å redusere globale utslipp på.
The next step to ensure that this global carbon market is fair and sustainable is the creation of a global benchmark – a global carbon price. 
Neste skritt for å sikre at dette globale karbonmarkedet er rettferdig og bærekraftig, er å opprette en global standard – en global karbonpris.
The price of carbon will vary in different areas in the initial phase, but as Eldar Sætre says it is crucial to create a “framework that enables the different carbon markets and trading systems that already exist to be linked and work towards a more harmonised global carbon price.” 
Prisen på karbon vil innledningsvis variere i ulike områder, men som Eldar Sætre sier, er det avgjørende å skape et "rammeverk som gjør at de ulike karbonmarkedene og handelssystemene som allerede eksisterer kan knyttes sammen og utvikle seg i retning av en mer harmonisert global karbonpris."
Six chief executives of some of the largest oil and gas companies, including Statoil, wrote to the UN Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) and the President of COP 21 advocating for a global carbon price to be a key element of any global climate change agreement. 
Seks toppledere i noen av verdens største olje- og gasselskaper, Statoil inkludert, skrev en oppfordring til FNs klimapanel (UNFCCC) og presidenten for FNs klimakonferanse (COP21) om å bruke en global karbonpris som et sentralt element i en global klimaavtale.
This would give energy companies long-term certainty and stability, encourage investment in low carbon technologies and help mitigate against carbon leakage (the term used to describe the transfer of production to countries with less stringent greenhouse gas emissions regulations). 
Dette vil gi energiselskapene langsiktig sikkerhet og stabilitet, oppmuntre til investeringer i lavkarbonteknologi og bidra til å redusere karbonlekkasje (et uttrykk som brukes til å beskrive flytting av produksjon til land med mindre strenge krav til klimagassutslipp).
Although they acknowledge that this will add to the oil and gas industry’s costs, these CEOs agree that it is necessary for a sustainable future. 
Selv om de ser at dette vil gi økte kostnader for olje- og gassindustrien, er topplederne enige om at det er nødvendig for å skape en bærekraftig framtid.
Pricing carbon obviously adds a cost to our production and our products – but carbon pricing policy frameworks will contribute to provide our businesses and their many stakeholders with a clear roadmap for future investment, a level playing field for all energy sources across geographies and a clear role in securing a more sustainable future. 
Karbonprising vil åpenbart medføre en ekstra kostnad i produksjonen vår – men et rammeverk for karbonprising vil også gi våre virksomheter og tilhørende interessegrupper et tydelig veikart for framtidige investeringer, like konkurransevilkår for alle energikilder på tvers av geografiske grenser og en klar rolle når det gjelder å sikre en mer bærekraftig framtid.
– Letter from CEO’s of BG Group, BP, Eni, Shell, Statoil and Total 
– Brev fra topplederne i BG Group, BP, Eni, Shell, Statoil og Total
A clear goal for Statoil is not only to make sure that carbon pricing is debated but actually becomes the cornerstone for tackling climate change. 
Et klart mål for Statoil er ikke bare å sørge for at karbonprising kommer på dagsorden, men også at det faktisk blir en hjørnestein i arbeidet for å bekjempe klimaendringer.
Connect with us 
Følg Statoil
facebook 
facebook
twitter 
twitter
instagram 
instagram
youtube 
youtube
linkedin 
linkedin
Terms and conditions 
Juridiske betingelser
Privacy policy 
Personvernerklæring
Site info 
Om nettstedet
RSS 
RSS
Copyright © 2017 Statoil ASA 
Copyright © 2017 Statoil ASA
(Photo: Kjetil Alsvik) The concert venue 303 metres below sea level qualified for "the world's deepest underwater concert performed in front of an audience". 
Foto: Kjetil Alsvik Konsertstedet 303 meter under havoverflaten kvalifiserte til rekorden ”verdens dypest-spilte undervannskonsert”.
Together with her five band members, the Georgian-Irish artist played for around 35 minutes. 
Sammen med sitt firemannstore orkester spilte den georgisk-irske artisten i vel 35 minutter.
"This was definitely the most surreal gig I've ever done," Ms Melua said during the concert. 
– Dette er det mest spesielle stedet jeg noen gang har spilt, sa hun under konserten.
The environmentally aware artist pointed out that she had looked at Statoil's environmental profile before she agreed to do the concert and the profile met her requirements. 
Den miljøbevisste artisten påpekte at hun undersøkte Statoils miljøprofil før hun sa ja til konserten, og at profilen besto hennes krav.
"A fantastic experience," he said. 
– En fantastisk opplevelse, sier han.
Astrid Sørensen, senior vice president for the Troll/Sleipner business cluster, was in the audience. 
Troll/Sleipner-direktør Astrid Sørensen var blant publikum som fikk oppleve konserten nede i skaftet.
"Cool," she said. 
- Stilig.
"This underpins Troll's significance to Norway as a gas nation and it is a feather in our cap as a company." 
Dette understreker Trolls betydning for Norge som gassnasjon og det er en fjær i hatten for selskapet vårt, poengterte hun.
Editor-in-chief Craig Glenday of The Guinness Book of Records says that all criteria were met before he approved the record. 
Sjefredaktør Craig Glenday i Guinness’ rekordbok påså at alt gikk riktig for seg før han godkjente rekordforsøket.
Possible international distribution to be added and produced by the Norwegian production company Dinamo Story. 
Eventuell internasjonal distribusjon vil skje gjennom det norske produksjonselskapet Dinamo Story.
Katie Melua came directly to Troll A from a concert tour in North America. 
Katie Melua kom rett fra turné i Nord-Amerika til konserten på Troll A.
Production licence 265 with blocks 16/2 and 16/3 was awarded to Statoil and the partners in last year’s North Sea licensing round. 
Utvinningstillatelse 265 med blokkene 16/2 og 16/3 ble tildelt Statoil og partnerne i fjorårets nordsjørunde.
The blocks lie directly south of the Balder and Grane fields, which are operated by ExxonMobil and Norsk Hydro respectively. 
Blokkene ligger like sør for feltene Balder og Grane som opereres av henholdsvis ExxonMobil og Norsk Hydro.
The purpose of well 16/2-2 was to test the hydrocarbon potential of the Tertiary rocks in the Skuld prospect. 
Formålet med brønn 16/2-2 var å teste hydrokarbonpotensialet i Skuld-prospektet i bergarter av tertiær alder.
The well was drilled to a depth of 1855 metres below sea level with the drilling rig Byford Dolphin. 
Brønnen ble boret med riggen Byford Dolphin til 1855 meter under havnivå.
Water depth in the area is 120 metres. 
Havdypet i området er 120 meter.
Morten Sola, acting sector manager for the North Sea, reports that the licensees in licence 265 are committed to drilling two wells. 
Morten Sola, fungerende sektorsjef for Nordsjøen, opplyser at rettighetshaverne i lisens 265 har forpliktet seg til å bore to brønner.