natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Remaining reserves per company as of 31.12.2016 
Gjenværende reserver per selskap per 31.12.2016
Print table Download data Remaining reserves per company as of 31.12.2016 
Skriv ut tabell Last ned grunnlag Gjenværende reserver per selskap per 31.12.2016
Remaining reserves per area as of 31.12.2016 
Gjenværende reserver per område per 31.12.2016
Print table Download data Remaining reserves per area as of 31.12.2016 
Skriv ut tabell Last ned grunnlag Gjenværende reserver per område per 31.12.2016
Oil and gas activities must take place within a sound health, safety and working environment framework, and environmental concerns are to be taken into account throughout the industry. 
Forvaltningen skal skje innenfor forsvarlige rammer når det gjelder helse, miljø og sikkerhet, og hensynet til det ytre miljø skal ivaretas.
Petroleum activities must also take place in coexistence with other industries. 
Virksomheten skal også skje i sameksistens med andre næringer.
Norway has established a division of roles and responsibilities between the state and the business sector that provides a good basis for achieving the goals of Norway’s petroleum policy. 
Den etablerte ansvars- og rollefordeling mellom stat og næringsliv legger til rette for å nå målene i petroleumspolitikken.
The authorities regulate the sector by setting a clear and predictable overall framework. 
Myndighetene regulerer sektoren ved å sette helhetlige, klare og forutsigbare rammer.
The oil companies and other actors in the industry are responsible for operational activities. 
Oljeselskapene og andre aktører i næringen har ansvar for den operasjonelle aktiviteten.
Because commercial companies are responsible for exploration, development and production, it is essential to give them the right incentives – the decisions that are best for the companies must also be beneficial to society. 
Fordi kommersielle selskaper står for leting, utbygging og drift, er det avgjørende å gi selskapene riktige insentiver - de beslutninger som er best for selskapene må også være gode for samfunnet.
The regulatory framework for petroleum activities has therefore been designed to give the best possible balance between the companies’ and the authorities’ interests. 
Reguleringen av petroleumsvirksomheten er derfor utformet for å gi best mulig samsvar mellom selskapenes og myndighetenes interesser.
This is achieved among other things through taxation policy, through the Petroleum Act and through the authorities’ oversight of resource management. 
Dette oppnås blant annet gjennom skatte- og avgiftspolitikken, gjennom petroleumsloven og gjennom myndighetenes oppfølging av ressursforvaltningen.
To ensure that value creation benefits Norwegian society to the greatest possible extent, the tax rate for oil and gas companies is 78 % 
For å sikre at verdiskapingen i størst mulig grad skal tilfalle det norske folk står oljeselskapene overfor en skattesats på 78 prosent
To ensure that value creation benefits Norwegian society to the greatest possible extent, the tax rate for oil and gas companies is 78 %. 
For å sikre at verdiskapingen i størst mulig grad skal tilfalle det norske folk står oljeselskapene overfor en skattesats på 78 prosent.
The petroleum taxation system is based on ordinary company taxation (currently 24%), but an additional special tax of 54 % is levied. 
Petroleumsskattesystemet bygger på den ordinære selskapsbeskatningen (24 prosent), med en 54 prosent særskatt i tillegg.
One key consideration in designing the petroleum taxation system was to ensure that incentives for companies to make investments were maintained. 
I utformingen av petroleumsskattesystemet har det også vært viktig å opprettholde selskapenes insentiver til å investere.
Projects that are profitable for society should also be profitable for the oil companies. 
Prosjekter som er lønnsomme for samfunnet bør også være lønnsomme for oljeselskapene.
It is therefore the companies that are taxed, not the oil and gas fields. 
Det er derfor ikke feltene som beskattes, men selskapene.
The companies are entitled to deduct all relevant costs from the tax basis. 
Det gis fradrag for alle relevante kostnader i skattegrunnlaget.
Deductions for investments (depreciation and an extra deduction from the special tax basis, called uplift), are designed to prevent the high tax rate from reducing the willingness of companies to invest on the Norwegian shelf. 
De investeringsbaserte fradragene (avskrivninger og friinntekt i særskattegrunnlaget) er utformet for å hindre at den høye skatteprosenten reduserer investeringsviljen på norsk sokkel.
The oil and gas sector is Norway's largest measured in terms of value added, government revenues, investments and export value. 
Petroleumsvirksomheten er i dag Norges største næring målt i verdiskaping, statlige inntekter, investeringer og eksportverdi.
Long-term perspective in the management of the government's petroleum revenues ensures that they benefit Norwegian society as a whole, and that future generations will benefit from Norway’s petroleum wealth. 
Måten vi forvalter de enorme petroleumsinntektene på sikrer også at de kommer hele det norske folk til gode – både dagens og framtidige generasjoner.
Since production started on the Norwegian continental shelf in the early 1970s, petroleum activities have contributed more than NOK 13 000 billion in current NOK to Norway’s GDP. 
Siden produksjonen på norsk sokkel startet tidlig på 70-tallet, har verdien av olje og gassproduksjon bidratt med over 13 000 milliarder kroner til Norges brutto nasjonalprodukt målt i dagens kroneverdi.
Yet so far, under half of the estimated recoverable resources on the Norwegian shelf have been produced and sold. 
Samtidig er bare under halvparten av det en regner med er de samlede utvinnbare ressursene på norsk kontinentalsokkel, hentet opp fra bakken.
Macroeconomic indicators for the petroleum sector, 2016 
Makroøkonomiske indikatorer for petroleumssektoren, 2016
The service and supply industry is not included (Source: National Accounts, Revised National Budget 2017) 
Inkluderer ikke leverandørindustri (Kilde: Nasjonalregnskapet, Revidert nasjonalbudsjett 2017)
One of the overall principles of Norway’s management of its petroleum resources is that exploration, development and production must result in maximum value creation for society, and that revenues must accrue to the Norwegian state and thus benefit society as a whole. 
Et overordnet prinsipp i norsk petroleumsforvaltning er at leting, utbygging og drift av petroleumsressursene skal skape størst mulige verdier for samfunnet, og at inntektene skal komme staten og dermed hele samfunnet til gode.
The main reason for this is the extraordinary returns that can be obtained by producing petroleum resources. 
Hovedbegrunnelsen er den ekstraordinære avkastningen som kommer fra utvinning av petroleumsressursene.
Since these resources belong to society as a whole, the Norwegian state secures a large share of the value creation through taxation and the system known as the State’s Direct Financial Interest (SDFI) in the petroleum industry. 
Ettersom eiendomsretten til petroleumsressursene tilhører fellesskapet, sikrer staten seg en stor andel av verdiene som skapes gjennom skattlegging og gjennom ordningen med Statens direkte økonomiske engasjement (SDØE).
The net government cash flow in 2016 from petroleum activities in billion 2017-NOK 
Statens netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomhet i 2016 i milliarder 2017-kroner:
Taxes 
Skatter
42,1 
42,1
Environmental taxes and area fees 
Miljø- og arealavgift
Net cash flow from SDFI 
Netto kontantstrøm fra SDØE
68,1 
68,1
Statoil dividend 
Utbytte fra Statoil
11,0 
11,0
The net government cash flow 
Statens netto kontantstrøm
127,9 
127,9
Source: The Ministry of Finance - Revised National Budget 2017 
(Kilde: Revidert nasjonalbudsjett 2017/Petoro)
Norway’s tax revenues from petroleum activities were about NOK 42 billion in 2016. 
Foreløpige anslag viser at i 2016 var skatteinntektene omtrent 42 milliarder kroner.
The net cash flow from direct ownership in fields through the SFDI system was NOK 68 billion. 
Statens kontantstrøm fra direkte eierandeler i felt gjennom ordningen med SDØE var på 68 milliarder kroner.
The net government cash flow is expected to be around NOK 179 billion in 2017. 
I 2017 ventes samlet netto kontantstrøm å bli rundt 179 milliarder kroner.
The net government cash flow from petroleum activities, 1971-2017 
Statens netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten, 1971-2017
Updated: 15.05.2017 
Oppdatert: 15.05.2017
2016 and 2017 are preliminary numbers from Revised National Budget 2017. 
2016 og 2017 er foreløpige tall fra Revidert nasjonalbudsjett 2017.
Paid taxes are adjusted for repayments and numbers are inflated using CPI Norway. 
Betalte skatter er justert for refusjon av letekostnader og tallene er inflatert med KPI Norge.
Source: Ministry of Finance, Statistics Norway 
Kilde: Finansdepartementet, Statistisk sentralbyrå
Print illustration Download data The net government cash flow from petroleum activities, 1971-2017 Download PDF Download as image (PNG) 
Skriv ut figur Last ned grunnlag Statens netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten, 1971-2017 Last ned PDF Last ned som bilde (PNG)
The net government cash flow from petroleum activities, 1971-2017 – 2016 and 2017 are preliminary numbers from Revised National Budget 2017. 
Statens netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten, 1971-2017 – 2016 og 2017 er foreløpige tall fra Revidert nasjonalbudsjett 2017.
Government revenues from petroleum activities are transferred to the Government Pension Fund Global, which at the end of 2016 had holdings with a total value of NOK 7 510 billion. 
Inntektene fra virksomheten til staten blir overført til Statens pensjonsfond utland (SPU), som ved utgangen av 2016 utgjorde 7 510 milliarder kroner.
Under the fiscal rule, transfers can be made to the fiscal budget from the Fund to finance important public goods without drawing on the Fund’s capital. 
Gjennom handlingsregelen gjør overføringer fra Statens pensjonsfond utland til statsbudsjettet at vi kan finansiere viktige fellesgoder uten å redusere fondskapitalen.
In 2017, about one in seven NOK spent over the fiscal budget will come from the Government Pension Fund Global. 
I 2017 vil om lag hver syvende krone som brukes over statsbudsjettet komme fra Statens pensjonsfond utland.
The oil and gas sector is Norway's largest measured in terms of value added, government revenues, investments and export value 
Petroleumsvirksomheten er i dag Norges største næring målt i verdiskaping, statlige inntekter, investeringer og eksportverdi
Macroeconomic indicators for the petroleum sector, 1971-2016 
Makroøkonomiske indikatorer for petroleumssektoren, 1971-2016
Source: Statistics Norway (National accounts), Ministry of Finance (Revised national budget 2017) 
Kilde: Statistisk sentralbyrå (Nasjonalregnskapet), Finansdepartementet (Revidert nasjonalbudsjett 2017)
Print illustration Download data Macroeconomic indicators for the petroleum sector, 1971-2016 Download PDF Download as image (PNG) 
Skriv ut figur Last ned grunnlag Makroøkonomiske indikatorer for petroleumssektoren, 1971-2016 Last ned PDF Last ned som bilde (PNG)
Tax revenues 
Skatteinntekter
Because of the extraordinary returns on production of petroleum resources, the oil companies are subject to an additional special tax. 
På grunn av den ekstraordinære lønnsomheten ved utvinning av petroleumsressurser, blir oljeselskapene i tillegg ilagt en særskatt.
In 2016, Norway’s tax revenues from petroleum activities is estimated to about NOK 42 billion. 
Skatteinntektene i 2016 er anslått til om lag 42 milliarder kroner (etter utbetaling av skatteverdien av leteutgifter).
See article about the petroleum tax system for more information. 
Se artikkel om skattesystemet for mer informasjon.
The State’s Direct Financial Interest 
Statens direkte økonomiske engasjement (SDØE)
The State’s Direct Financial Interest (SDFI) is a system under which the Norwegian state owns holdings in a number of oil and gas fields, pipelines and onshore facilities. 
Statens direkte økonomiske engasjement (SDØE) er en ordning der staten eier andeler i mange olje- og gassfelt, rørledninger og landanlegg.
For oil and gas fields, the proportion is determined when production licences are awarded, and varies from field to field. 
Eierandelen i olje- og gassfeltene blir fastsatt i forbindelse med tildelingen av utvinningstillatelsen, og størrelsen varierer fra felt til felt.
As one of several owners, the government covers its share of investments and costs, and receives a corresponding share of the income from production licences. 
Som en av flere eiere dekker staten sin del av investeringene og kostnadene og får en tilsvarende del av inntektene fra utvinningstillatelsen.
The SDFI system was established on 1 January 1985. 
SDØE ble opprettet med virkning fra 1. januar 1985.
Before this, the Norwegian government only had ownership interests in production licences through Statoil, which was wholly state-owned. 
Frem til da hadde staten bare hatt eierandeler i utvinningstillatelser gjennom Statoil, som staten da var eneeier av.
From 1985, these were split in two: one part became the State’s Direct Financial Interest (SDFI) and the other part remained with Statoil. 
Statoils deltakerandeler ble i 1985 splittet i en direkte økonomisk del til staten (SDØE) og en del til Statoil.
When Statoil was listed on the stock exchange in 2001, the responsibility for managing the SDFI portfolio was transferred from Statoil to a new state-owned management company, Petoro. 
I forbindelse med børsnoteringen av Statoil i 2001, ble ansvaret for oppfølging av SDØE-porteføljen overført fra Statoil til et nytt, statlig forvalterselskap, Petoro.
Today, the state has direct financial interests in 190 production licences, 43 producing fields and holdings in 17 joint ventures that own pipelines and onshore facilities. 
I dag har staten direkte økonomiske deltakerandeler i 190 utvinningstillatelser, 43 produserende felt og dessuten andeler i 17 interessentskap i rørledninger og landanlegg.
Net cash flow from SDFI in 2016 is estimated to NOK 68 billion. 
Netto kontantstrøm fra SDØE i 2016 var 68,1 milliarder kroner.
Oseberg A platform (Photo: Harald Pettersen, Statoil) 
Oseberg A (Foto: Harald Pettersen, Statoil)
Revenue from direct state ownership in Statoil 
Inntekter gjennom direkte eierskap i Statoil
The Norwegian state owns 67 % of the shares in Statoil, and receives dividends in the same way as other shareholders. 
Staten eier 67 prosent av aksjene i Statoil.
In 2016, the dividend paid to the state was NOK 11 billion. 
Statens utbytte i 2016 var 11 milliarder kroner.
Area fees and environmental taxes 
Areal- og miljøavgifter
The area fee is intended to ensure that awarded acreage is explored efficiently. 
Arealavgiften skal medvirke til at tildelte områder blir utforsket på en effektiv måte.
In 2016, a total of NOK 1,4 billion was paid in area fees. 
Arealavgiften i 2016 utgjorde 1,4 milliarder kroner.
Environmental taxes 
Miljøavgifter
The carbon tax and the NOx tax are important environmental taxes in the petroleum sector. 
Viktige miljøavgifter for petroleumsvirksomheten er CO2-avgiften og NOx-avgiften.
The petroleum industry is also included in the emissions trading system. 
I forbindelse med petroleumsvirksomheten er det i tillegg en kvoteplikt.
Companies that are licensees on the Norwegian shelf must therefore purchase emission allowances if their greenhouse gas emissions exceed their allocated amount for the year. 
Det innebærer at rettighetshaverselskapene må kjøpe klimakvoter for hvert tonn CO2 de slipper ut på norsk kontinentalsokkel utover deres tildelte kvote.
In 2016, the average cost of an emission allowance entitling the holder to emit one tonne of CO2 eq was EUR 5,3, corresponding to NOK 50. 
CO2-avgiften ble innført i 1991 og er et virkemiddel for å redusere utslipp av CO2 fra petroleumsvirksomheten.
Norway’s carbon tax was introduced in 1991 and is another instrument for reducing CO2 emissions from petroleum activities. 
I 2016 var den gjennomsnittlige CO2- prisen 5,3 euro, eller om lag 50 kroner.
The tax is levied on combustion or direct release of natural gas and on combustion of oil and condensate. 
CO2-avgiften skal betales per standard kubikkmeter (Sm3) gass som brennes eller slippes direkte ut, og per liter olje eller kondensat som brennes.
In 2016, the tax rate was NOK 1,02 per litre of oil or condensate and per standard cubic metre (Sm3 ) of gas. 
I 2016 var avgiften 1,02 kroner per liter olje, kondensat eller standardkubikkmeter gass.
For combustion of natural gas, this is equivalent to NOK 436 per tonne of CO2. 
For naturgass som forbrennes vil dette tilsvare 336 kroner per tonn CO2.
The tax rate has been raised to NOK 1,04 per litre or Sm3 in 2017 (NOK 445 per tonne of CO2). 
I 2017 er avgiften økt til 1,04 kroner per liter olje, kondensat eller sm3 gass (445 kroner per tonn CO2).
The total tax levied was NOK 5,2 billion in 2016. 
Totale CO2-avgifter anslås i 2016 til om lag 5,2 milliarder kroner.
See article about emissions to air from petroleum activities for more information. 
Se artikkel om utslipp til luft fra petroleumsvirksomheten for mer informasjon.
At the end of the 1950s, very few people believed that there were rich oil and gas deposits to be discovered on the Norwegian continental shelf. 
Ved utgangen av 1950-årene var det få som trodde at norsk kontinentalsokkel skjulte olje- og gassrikdommer.
The Geological Survey of Norway even wrote to the Ministry of Foreign Affairs in 1958 stating that the possibility of finding coal, oil or sulphur on the continental shelf off the Norwegian coast could be discounted. 
I et brev til Utenriksdepartementet i 1958 skrev Norges Geologiske Undersøkelse: ”Man kan se bort fra mulighetene for at det skulle finnes kull, olje eller svovel på kontinentalsokkelen langs den norske kyst”.
But the discovery of the Groningen gas field in the Netherlands in 1959 opened people’s eyes to the prospect that there could be hydrocarbons under the North Sea. 
Hendelsen som åpnet folks øyne for at det kunne være hydrokarboner i Nordsjøen var funnet av gass i Groningen, Nederland i 1959.
In October 1962, Phillips Petroleum sent an application to the Norwegian authorities requesting permission for exploration activities in the North Sea. 
I oktober 1962 sendte Phillips Petroleum et brev til norske myndigheter der de ba om tillatelse til leting i Nordsjøen.
This was regarded as an attempt by the company to obtain exclusive rights. 
Tilbudet ble sett på som et forsøk på å få eksklusive rettigheter.
The authorities decided that it was out of the question to hand over the entire continental shelf to one company. 
Det var utelukket for myndighetene å overlate hele kontinentalsokkelen til ett selskap.
If these areas were to be opened for exploration, more companies would need to be involved. 
Dersom områdene skulle åpnes for leting, måtte flere selskaper inn.
Dividing the continental shelf into quadrants and blocks 
Oppdeling av norsk sokkel i kvadranter og blokker
Each of the sea areas are divided into quadrants measuring one degree of longitude by one degree of latitude. 
Hvert havområde er inndelt i kvadranter som tilsvarer en lengde og en breddegrad.
The quadrants in the North Sea are numbered from 1 to 36, while those in the Norwegian Sea and Barents Sea are numbered by longitude and latitude. 
I Nordsjøen er hver kvadrant nummerert fra en til 36.
Each quadrant is further divided into 12 blocks. 
Hver kvadrant er videre inndelt i 12 blokker.
First edition of "Sokkelkartet" from 1965 
Første utgave av "Sokkelkartet" fra 1965
In May 1963, the Norwegian Government proclaimed sovereignty over the Norwegian continental shelf. 
I mai 1963 proklamerte regjeringen Norges suverenitet over den norske kontinentalsokkelen.
A new act was adopted establishing that any natural resources on the shelf belong to the Norwegian state, and that only the King (in practice the Government) has the authority to award licences for exploration and production. 
En ny lov slo fast at staten var grunneier og at bare Kongen (regjeringen) kunne gi tillatelser til leting og utvinning.
Despite Norway’s proclamation of sovereignty over large sea areas, it was still necessary to clarify the delimitation of continental shelf, and primarily the boundaries with Denmark and the UK. 
Selv om Norge hadde proklamert statshøyhet over store havområder, gjensto det noen viktige avklaringer angående deling av kontinentalsokkelen, primært med Danmark og Storbritannia.
In March 1965, agreements were concluded on the delimitation of the continental shelf on the basis of the median line principle. 
I mars 1965 ble det inngått avtaler om avgrensing av kontinentalsokkelen på basis av midtlinjeprinsippet.
The petroleum history 
Oljehistorien
Source: Norsk olje og gass 
Kilde: Norsk olje og gass
The petroleum history | Source: Norsk olje og gass 
Oljehistorien | Kilde: Norsk olje og gass
The licences granted an exclusive right to explore, drill and extract oil and gas in the areas to which they applied. 
Utvinningstillatelsene ga enerett til å undersøke, bore og utvinne i konsesjonsområdet.
The first exploration well was drilled in summer 1966, but proved to be dry. 
Den første letebrønnen ble boret sommeren 1966, men viste seg å være tørr.
The first oil discovery on the Norwegian shelf was Balder in 1967. 
Det første oljefunnet som ble gjort på norsk sokkel var Balder i 1967.
However, it was not considered to be economically viable at the time, and it took another 30 years before the field was finally developed. 
Funnet var derimot ikke lønnsomt nok på daværende tidspunkt, og det skulle drøye 30 år før funnet ble bygget ut.
Just before Christmas in 1969, Phillips informed the Norwegian authorities of the discovery of Ekofisk, which turned out to be one of the largest offshore oil fields ever discovered. 
Lille julaften 1969 informerte Phillips norske myndigheter om funnet av Ekofisk – det som skulle vise seg å være et av de største oljefeltene som noen gang er funnet til havs.
This was when Norway’s success story started in earnest. 
Funnet av Ekofisk markerte for alvor startskuddet for det norske oljeeventyret.
Production from the field started on 15 June 1971. 
Produksjonen fra feltet startet opp 15. juni 1971.
A series of major discoveries was made in the next few years. 
I årene etter ble det gjort en rekke store funn.
(Source: The Norwegian Petroleum Directorate) 
(Kilde: Oljedirektoratet)
In the 1970s, exploration activity was concentrated in the areas south of 62°N (Stad). 
I 1970-årene var letevirksomheten konsentrert rundt områdene sør for Stad (62 grader nord).
The continental shelf was opened gradually, and only limited numbers of blocks were announced in each licensing round. 
Sokkelen ble gradvis åpnet og kun et begrenset antall blokker ble utlyst i hver konsesjonsrunde.
The most promising areas were explored first. 
De områdene som virket mest lovende ble undersøkt først.
This led to world-class discoveries, and production from the Norwegian continental shelf has been dominated by large fields such as Ekofisk, Statfjord, Oseberg, Gullfaks and Troll. 
Det førte til funn i verdensklasse, og produksjonen fra den norske kontinentalsokkelen har vært dominert av store felt som Ekofisk, Statfjord, Oseberg, Gullfaks og Troll.
These fields are still very important for the development of Norway’s petroleum industry. 
Disse feltene har vært, og er fremdeles, svært viktige for utviklingen av petroleumsvirksomheten i Norge.
It has also been possible to tie in a number of other fields to the infrastructure established for the major fields. 
I forbindelse med utbyggingen ble det etablert infrastruktur som flere felt har kunnet knytte seg til.
Production from several of the largest fields is now declining, and a number of new, smaller fields have been developed. 
Nå minker produksjonen fra flere av disse feltene, samtidig som flere nye, mindre felt har kommet til.
As a result, petroleum production is now split between a larger number of fields than before. 
Derfor er produksjonen i dag fordelt på flere felt enn før.
In 1979, the area north of 62°N was also opened for petroleum activities. 
I 1979 ble det åpnet for petroleumsvirksomhet også nord for 62. breddegrad.