natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A quick note from all on board the Norwegian research vessel G.O. Sars. 
En kort hilsen fra alle om bord i Havforskningsinstituttets forskningsfartøy "G.O. Sars".
Scientists on board include geologists, biologists, chemists, oceanographers and data engineers from the Geological Survey of Norway and the Institute of Marine Research. 
Forskerne som sto om bord under toktets første del har tatt velfortjente fridager etter at de ble avløst av nye forskere i Tromsø sist torsdag.
We have been lucky with the weather throughout the cruise so far, with generally calm seas making for favourable working conditions and good spirits. 
Forskergruppen består av maringeologer, biologer, kjemikere, oseanografer og dataingeniører fra Norges geologiske undersøkelse og Havforskningsinstituttet.
We have also been fortunate with the scientific equipment, with virtually no technical hitches so far. 
Været har vært glimrende med til dels havblikk og spennende hvalobservasjoner.
The scientific progress is made easy by the experienced crew on board who take care of the ship and deck operations. 
Ikke minst går arbeidet om bord raskt unna under slike værforhold og så langt uten tekniske problemer.
We are now working in an area called Troms III in the southern Barents Sea off northern Norway. 
Men også navigatørene om bord bidrar vesentlig til det vellykkete toktet dette ser ut til å bli.
The Troms III area offshore Troms (northern Norway) being studied during the MAREANO summer cruise 2010. 
Troms III-området utenfor Troms som undersøkes under MAREANO sommertokt 2010.
This map shows planned video and full stations. 
De planlagte stasjonene for video og andre redskaper er merket.
This picture is taken on the middle of Teistengrunnen and indicates the rich fisheries of the Barents Sea. 
Dette bildet er tatt midt på Teistengrunnen og gir assosiasjoner til Barentshavets rike fiskerier.
Often the seabed is flat and without shelter. 
Ofte er undervannslandskapet flatt uten skjulesteder.
This one has settled on boulders in a slide area 950 m deep on the continental slope west of Teistengrunnen, where it filters food particles out from the water column using its long arms. 
På dypt og kaldt vann dukker nesten alltid den spesielle slangestjernen medusahode opp. Denne har plassert seg på utraste steinblokker på 950 m dyp i eggakanten vest for Teistengrunnen.
The ever battle-ready Munida squat lobster is always ready to defend its territory! 
Medusahode lever av å filtrere svevende matpartikler fra vannmassene ved hjelp av armene.
Having been disturbed from their original locations large sponges are often found lined up along the base of these tracks, probably with less access to food particles which they filter from the water, than they would otherwise have access to in a more elevated location. 
Som så mange ganger på tidligere MAREANO-tokt har vi også denne gangen sett mengder av trålspor, der ofte store mengder fastsittende dyr/biomasse her hovedsakelig i form av svamp er revet løs og samlet nede i trålsporene.
Here the video rig Campod landed on a small trawlmark in a flat area of the Barents Sea at 940 m depth. 
Her har videoriggen "Campod" landet på et relativt lite trålspor i et flatt Barentshavslandskap på 940 m dyp.
More Detailed Bathymetric Mapping 
Mer detaljert kart av terrenget på havbunnen
The mapping service which is visualising the seabed has now been updated using shadow relief displays created from high-resolution seabed terrain models. 
Karttjenesten som visualiserer havbunnen er nå oppdatert med skyggerelieff laget av høyoppløselige terrengmodeller.
The result is that more topographical details are visible in the map displays. 
Dette betyr at flere detaljer i terrenget er synlige i kartbildet.
The bathymetric mapping of areas in the Barents Sea has now been updated with more detailed map images with a resolution of 5 metres. 
Det er dybdekartlagte områder i Barentshavet som nå er oppdatert med mer detaljerte kartbilder, med en oppløsning på 5 meter.
The areas in question are outside Norwegian territorial waters. 
Områdene det gjelder ligger utenfor Norges territorialgrense.
Previously, only shadow relief images with a resolution of 25 metres have been available. 
Tidligere har det kun vært tilgjengelig skyggerelieffbilder med en oppløsning på 25 meter.
The marine areas offshore Senja, Vesterålen and Lofoten will also be updated in the near future. 
Områdene i havet utenfor Senja, Vesterålen og Lofoten vil også bli oppdatert i nærmeste framtid.
The figure below illustrates the difference between terrain models with 5 and 25-metre resolution. 
Figuren under illustrerer forskjellen på terrengmodeller med 5 meter og 25 meters oppløsning.
In shallow-water areas it is possible to create terrain models with a resolution of decimetres from modern depth data acquired using multi-beam echo-sounders installed on surface vessels, provided that the resolution and density of the data are high. 
For grunne områder er det mulig å lage terrengmodeller med desimeters oppløsning av moderne dybdedata samlet inn med flerstråleekkolodd montert på overflatefartøy, dersom dybdedataene har en god oppløsning og høy datatetthet.
In areas inside the territorial boundary, detailed bathymetric data are classified by the Norwegian Defence. 
I områder som ligger innenfor territorialgrensen, er detaljerte dybdedata gradert av Forsvaret.
Here the resolution is 50 metres. 
Der er oppløsningen 50 meter.
Shadow relief display of the seabed (a section of Tromsøflaket). 
Skyggerelieff av havbunnen (utsnitt fra Tromsøflaket).
The resolution on the left-hand side is 5 metres and on the right 25 metres. 
Til venstre er oppløsningen 5 meter og til høyre 25 meter.
Shadow relief display of the seabed. 
Skyggerelieff av havbunnen.
The same section as in the Figure above, but with 5-metre resolution in the whole area. 
Samme utsnitt som i figuren over, men her er det 5 meter oppløsning på hele området.
Pockmarks (gas emission sites) and potential corals are clearly visible. 
Pockmarks (gassoppkommer) og potensielle koraller trer tydelig fram.
Stripes aligned along the survey lines can also be seen. 
Det er også mulig å se striper etter båtlinjene.
These are not real bathymetric features, but arise because data in neighbouring survey lines do not match perfectly. 
Dette er ikke virkelig terreng, men skyldes at data fra båtlinjene ikke passer perfekt med nabolinjene.
It would be preferable not to see survey lines in the data, but filtering these out during later processing would also remove important bathymetric details. 
Det er ikke ønskelig å se båtlinjestriper i dataene, men hvis disse filtreres bort i etterbehandlingen kan også viktige terrengdetaljer bli filtrert bort.
Ideally, the acquired data should be so good that such false patterns do not exist, but the compromise is that the patterns are seen to be false but do not camouflage the real data. 
Det beste er at de innsamlede dataene er så gode at det ikke fremkommer slike falske mønstre, det nest beste er at man ser at de falske mønstrene er falske, og at de ikke kamuflerer det ekte terrenget.
The limit of resolution 
Grensen for oppløsning
To detect the details in the bathymetric model with 5-metre resolution, it is necessary to zoom in on the map image. 
For å få fram detaljene i terrengmodellen med 5 meters oppløsning må man zoome seg inn i kartbildet.
When we look at a map of a large area, in other words at small scale (less than 1:500 000), a summary image with a resolution of 200 metres is shown. 
Når en ser på et kart for et stort område, det vil si i liten målestokk (mindre enn 1:500 000), vil det vises et oversiktsbilde med 200 meters oppløsning.
If we zoom in on the map, the resolution will automatically change to 50 metres, and then to 25 or 5 metres, where such data exist. 
Zoomer en seg inn på kartet vil en automatisk gå over til 50 meters oppløsning, og etter hvert videre til 25 og 5 meters oppløsning, der dette finnes.
S., Huret, M., Ji, R., Maar, M., Niiranen, S., Travers-Trolet, M., Peck, M. 
I havnen i Port Sudan lukter det totaktsmotor, bål og krydret tobakk fra vannpipene.
In deep water off Mørebankene 
På dypet ved Mørebankene
The last piece of the bottom areas on and around Mørebankene are now surveyed by MAREANO after two weeks work aboard the research ship G.O. Sars (see sampling stations in the map below). 
Den siste biten av Mørebankenes bunnområder er nå kartlagt etter to ukers innsats om bord på forskningsskipet G.O. Sars (se kart lenger nede).
A varying benthic fauna living within old avalanches and on plains has been videotaped and sampled. 
Et variert dyreliv med både raslandskap og sletteland er videofilmet i tillegg til at det er tatt prøver fra havbunnen.
The rate is now set for the waters off the coastline from Kristiansund to Haltenbanken. 
Kursen legges nå til havområdene utenfor kystlinjen fra Kristiansund til Haltenbanken.
Børge Holte, Valérie Bellec and Karen E. Gjertsen 
Børge Holte, Valérie Bellec og Karen E. Gjertsen
While the geologists from NGU have shown great interest for old avalanche landscapes in the quite steep and deep shelf slope off Mørebanken (see figure below), the biologists from IMR were - among other findings - fascinated by deep sea forests of "tulips flowers" (the hydroid Corymorpha) and quite diverse sponge-dominated areas. 
Mens geologene fra Norges geologiske undersøkelse (NGU) har fattet stor interesse for rasområder i den ganske bratte og dype eggakanten utenfor Mørebankene (se figur nedenfor), har biologene fra Havforskningsinstituttet latt seg fasinere av dyphavets skoger av "stilkblomster" (hydroiden Corymorpha) samt bunnområder der ulike svamper dominerer.
The hard and compact sediments in the slide-areas form attachment points for animals that usually thrive on bedrock, as seen in the image below for the deep water occurring brittle star Gorgon´s head (Gorgonocephalus medusa). 
Rasområdenes harde og kompakte sedimenter danner festepunkter for dyr som liker seg best på fjellgrunn, slik vi ser det for slangestjernen medusahode i bildet nedenfor.
Fauna that usually prefer rocky bottom (here: Gorgon´s head, soft corals) using walls of slide deposits at a depth of 700 meters consisting of blocks of compacted sediments. 
Slangestjernen kalt medusahode (Gorgonocephalus) og flere mykkoraller har her festet seg til de kompakte sedimentene i raskantene på omlag 700 meters dyp utenfor Mørebankene.
(1) Continental shelf, (2) Slide area showing a lot of ridges of compacted sediments where stones often occur, (3) Slide area showing a smooth seafloor indicating the deposition of soft sediments like mud. 
(1) Kontinentalsokkelen; (2) Rasområde med mange rygger med kompakte sedimenter og stein; (3) Rasområde med en jevn bunn som indikerer at sedimentene består av mudder.
A polychaete worm with house and door 
Børstemark med hus og dør
Another eye-catching and rare field-observation was made of how a particular group of polychaete worms belonging to the family Serpulidae, extremely fast withdraws into its calcareous tube-house if a danger threatens. 
MAREANO gjorde en sjelden feltobservasjon av hvordan en børstemark, som tilhører familien Serpulidae, lynkjapt trekker seg inn i rørhuset sitt, lukker og ”låser døra” betryggende etter seg når farer truer.
The animal even closes its portable door and locks it properly. 
På bildet under sees kronen og en liten rund tallerkenlignende gjenstand foran kronen - døra.
The pictures show how a polychaete worm belonging to the family Serpulidae instantly redraws into its calcareous tube. 
På dette bildet har børstemarken trekt fangstkronen inn i huset som er bygd opp av kalk.
Just as quickly, the animal locks the tube with its 2-3 mm wide door that perfectly match the tube opening. 
Deretter har den dratt med seg den runde 2-3 mm store husdøra som den stenger åpningen med dersom det er fare på ferde.
Video-rig in danger 
Bunnstrømmer veltet videoriggen
Fortunately, after some thrilling minutes our rig operators got it on track without damage to the many attached instruments. 
Til ulempe for oss denne gangen, men svært fordelaktig for mange dyregrupper som får maten brakt frem til munnen bokstavelig talt.
Many of the deepwater invertebrates are filtering out small food particles that over time have fallen down from the productive surface waters to the benthic environment and spread out by water currents. 
Et eksempel er sjøliljene, som finner mest mat på forhøyninger i terrenget der de bruker armene til å fange matpartikler fra vannet.
The picture below typically shows that sponges may serve as a living substrate for e.g. sea lilies. 
Svampene utfyller sjøliljen ved at de filtrerer ut partikler på størrelse med bakterier, mens sjøliljene filtrerer ut større partikler.
The sponges are complementary to most other filtering groups of benthic invertebrates in that they filter out extremely small bacteria-sized particles while e.g. the sea lilies filter out larger particles. 
Slik har naturen selv funnet en metode for å bringe mat ned i bunnsedimentene - via svamp og andre filtrerende arter til andre dyr som lever i bunnmudderet.
The second leg of MAREANOs spring cruise has now been south to the Mid-Norwegian shelf. 
Gjertrud Jensen og Børge Holte, Havforskningsinstituttet
Investigation areas with video stations. 
Udersøkelsesområdene med videostasjoner.
Sampling for geology, biology, and contamination will be performed in 2013. 
Prøvetaking for geologi, biologi og forurensing vil bli utført i 2013.
About 70 video lines were planned to study the fauna and seabed conditions, based on information from detailed bathymetry and backscatter data. 
Vel 70 videolinjer var planlagt for å studere dyreliv og bunnforhold, basert på informasjon fra detaljerte dybdekart og bunnreflektivitet.
Sonar data are collected between the video stations, providing information about the sediment layers below the seabed. 
Mellom videostasjonene blir det kartlagt med sonar, som samler informasjon om sedimentlagene under bunnen.
On the continental shelf off Møre and South Trøndelag the seabed shows evidence of the last continental ice sheet that covered the area. 
På kontinentalsokkelen utenfor Møre og Sør-Trøndelag er det spor etter den siste innlandsisen som preger havbunnen.
Here we find mega scale glacial lineations formed by glaciers sliding along the seabed, moraine ridges formed in front and at the flanks of glaciers, and ploughmarks from rafting icebergs. 
Her finner vi blant annet storskala glasiale lineasjoner dannet av isbreer som har glidd langs havbunnen, morenerygger dannet foran og på sidene av isbreer, og pløyespor etter drivende isfjell der disse har skrapet ned i bunnen.
The glacial forms are more or less covered by fine-grained sediment (clay, silt and sand) deposited when the ice retreated about 15 000 years ago and to present. 
De glasiale formene er mer eller mindre dekket av finkornede sedimenter (leire, silt og sand) avsatt da isen trakk seg tilbake for ca. 15 000 år siden og fram til i dag.
Topas profile showing an up to 20 m thick layer of fine-grained sediment deposited during the last 15 000 years. 
Topasprofil som viser en opp til 20 m mektig lagpakke med finkorna sedimenter avsatt gjennom de siste 15 000 år.
A pockmark is seen on the western edge of the profile. 
Vest på profilet ser vi et pockmark.
The map in the upper right shows mega scale glacial lineations, moraine ridges, iceberg ploughmarks and pockmarks. 
Over til høyre et kartutsnitt som viser storskala glasiale lineasjoner, morenerygger, pløyespor etter isfjell og pockmark.
Location of the Topas profile is marked by a red line. 
Lokalisering av Topasprofilen er markert med rød linje.
(The terrain model is produced by MAREANO based on bathymetry provided by the Norwegian Defence Research Establishment (FFI)). 
(Terrengmodellen er produsert av MAREANO basert på dybdedata samlet inn av FFI.)
Deposits and pockmarks 
Avsetninger og pockmarks
In some of these basins we find small depressions, so-called pockmarks, where fluids have, or are, seeping from the seabed. 
I noen av disse sedimentbassengene finner vi små forsenkninger, såkalte pockmarks, hvor det siver ut, eller har sivet ut, væske eller gass fra havbunnen.
The picture shows a shark passing by a star fish (Henrisia sp.) and a red sea cucumber (Parastichopus tremulus), both of which like to live in areas with sandy sediments. 
Her er en sjøstjerne (Henrisia sp.) og en rød sjøpølse (Parastichopus tremulus), som trives på sandige sedimenter, og en hai som svømmer forbi.
Disturbance from the video rig is in the bottom right corner of the picture. 
Til høyre i bildet ser vi oppvirvling fra videoriggen.
The picture shows fine-grained sediment (clay and silt) within a pockmark. 
Bildet viser finkorna sedimenter (leire og silt) nede i et pockmark.
A leg of the video rig is seen to the right. 
Til høyre i bildet ser vi en av labbene på videoriggen.
Distance between the laser dots is 10 cm. 
Avstand mellom laserprikkene er 10 cm.
The picture shows a coarse-grained bottom type dominated by sand, gravel and cobbles. 
Bildet viser en grovkorna bunntype hvor sand, grus og stein dominerer.
The blue spots represent encrusting sponges (Hymedesmia paupertas) whilst the white are different types of small sponges. 
De blå flekkene er skorpedannende svamp (Hymedesmia paupertas), mens de hvite er ulike typer små svamper.
Here we see bedrock covered with Phakellia forest and Hydroide Stylaster spp. 
Her ser vi berggrunn bevokst med griseøresvamp (Phakellia sp.) og Hydroiden Stylaster spp.
(the white bushes). 
(de hvite buskene).
Discovery of new coral reefs 
Funn av nye korallrev
The video lines in the area between Kristiansund and Halten show varying bottom conditions. 
Videoopptakene i området mellom Kristiansund og Halten viser varierende bunnforhold.
Along the moraine ridges where the bottom current is strong and the bottom sediments consist of coarse-grained sediments, corals have settled and formed reefs. 
På noen av de oppragende ryggene dannet av isbreer, der bunnstrømmen er kraftig og bunnsedimentene består av grovkorna materiale, har koraller slått seg ned og dannet korallrev.
Several new coral reefs have been found during this MAREANO cruise. 
Det er funnet flere nye korallrev på MAREANO-toktet.
A seabed full of pockmarks 
Fullt av groper på havbunnen
500 m) are shown in blue colour. 
De dypeste områdene (ca. 500 m)er vist med blå farge.
Each pockmark is usually 20-30 m in diameter and 2-4 m deep. 
Gropene er vanligvis 20-30 m i diameter og 2-4 m dype.
High numbers of pockmarks at the seabed in the Barents Sea. 
Tette forekomster av pockmark på havbunnen i Barentshavet.
The furrows were probably created by icebergs that touched into and scraped the seabed at the end of the last ice age. 
Furene kan være dannet av isbreer eller muligens drivende isfjell som har tatt ned i bunnen, ved slutten av siste istid.
Blue colours show areas with deepest water, while red colours show the shallowest areas. 
Blå farge viser størst vanndyp, rød farge viser minst dyp.
Water depths along the video line are around 295 m. 
Vanndypet langs videolinjen er ca. 295 m.
Pockmarks in the seabed have been studied for tens of years, also in Norway, but there is still no complete understanding of how, why and when they have formed. 
Pockmark i havbunnen har vært studert i flere årtier, også i Norge, men fortsatt er det et stykke fram til man har en skikkelig forståelse av hvordan, hvorfor og når tid de har blitt dannet.
Another and possibly more common process is that gas and/or groundwater slowly leaks from the seabed, thereby preventing fine grained particles to settle. 
En annen, og muligens vanligere prosess er at gass og/eller væske siver sakte ut fra havbunnen, noe som fører til at finkornete sedimenter blir forhindret i å legge seg til ro.
Both processes may cause depressions (pockmarks in the seabed). 
Begge prosessene fører til fordypninger i havbunnen, såkalte pockmark.
There is much larger uncertainty related to why pockmarks form, and the cause may vary from one area to the other. 
Det er atskillig større usikkerhet knyttet til hvorfor pockmark dannes, og årsaken kan variere fra område til område.
In the Barents Sea, several authors have pointed to hydrocarbons (oil and gas) leaking from reservoirs deep below the seabed. 
I Barentshavet har enkelte pekt på lekkasjer av hydrokarboner (olje og gass) fra reservoarer under havbunnen.
Gas leaking from the seabed up and into the water column has been observed. 
Enkelte lekkasjer av gass fra havbunnen og opp i vannsøylen er observert.
The seabed of the Barents Sea was strongly eroded by icebergs during the last ice age, and several hundred metres of sediments were removed. 
Lekkasjene kan ha sammenheng med at Barentshavet var utsatt for omfattende erosjon under siste istid, og at flere hundre meter med sediment ble skurt bort fra havbunnen av isbreer.
Glacial influence may have caused leaking oil and gas reservoirs. 
Isens påvirkning kan ha ført til at olje- og gassreservoarer lekker.
Another possible explanation may be melting of gas hydrates. 
En annen mulig forklaring kan være tining av gasshydrater.
During the last ice age, large parts of the Barents Sea were covered by ice. 
Under siste istid var store deler av Barentshavet dekket av is.
The ice cover was so thick that the ice rested on the seabed (was frozen to the seabed), while in other places it moved along the seabed and scraped it. 
Isdekket var så tykt at isen hvilte på havbunnen, andre steder beveget den seg framover og eroderte havbunnen som en veiskrape.
Gas hydrates, which consist of frozen gas and water locked together, accumulated within and below the seabed. 
I og under havbunnen samlet det seg store mengder gasshydrater, som er metangass innelåst i is.
At the end of the last ice age, when the ice cover became thinner and lifted off the seabed and finally broke into floating ice bergs, the temperature within the seabed increased at the same time as warmer seawater entered the area. 
Da isdekket ble tynnere og isen etter hvert løftet seg fra havbunnen og brøt opp som isfjell, steg temperaturen i havbunnen samtidig som det kom inn varmere havvann.
The temperature increase caused thawing of gas hydrates, and within a period of, perhaps, only a few tens to a few hundred years large quantities of the green house gas methane may have been released. 
Temperaturstigningen førte til opptining av gasshydrater, og i løpet av en periode på kanskje bare noen år til noen hundre år kan en ha fått store utslipp av klimagassen metan fra havbunnen.
This gas may have caused the enormous number of pockmarks seen today. 
Disse utslippene kan ha dannet det enorme antallet pockmark en ser i dag.
It is thus possible that the majority of the pockmarks were formed over a relatively short period of time 10 000 to 12 000 years ago. 
Det er derfor mulig at flesteparten av gropene ble dannet over en relativt kort periode for 10 000-12 000 år siden.
MAREANO uses video camera for the biological and geological mapping of the seabed,. 
Ved biologisk og geologisk kartleggingen benytter vi videokamera.
The pockmarks of the Barents Sea occur so closely that they often overlap, and it is almost impossible to avoid transecting them. 
Så tett som gropene ligger på bunnen av Barentshavet er det ikke til å unngå at vi av og til kommer over et pockmark.
A lot of work remains before the scientific community fully understands the high density of pockmarks in the Barents Sea. 
Det gjenstår fortsatt mye arbeid før en har full forståelse av de tette forekomstene av pockmark i Barentshavet.
The work carried out by MAREANO will contribute to resolve the remaining questions. 
Arbeidet som utføres i MAREANO vil bidra til å løse spørsmålene som gjenstår.
Harvest control rules in modern fisheries management 
Norsk sammendrag (Norwegian summary)
The survey was a joint SI_ARCTIC and Barents Sea eco system survey (Arctic Ecosystem survey). 
Rapporten presenterer middelverdier og standardavvik for hydrografiske data i Havforskningsinstituttets faste snitt.
The large isopod Saduria (5 cm long) is also common. 
Også den store isopoden Saduria (5 cm) er vanlig.