natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, we do ask shellfish farmers to check whether they have this species on their farms, and to get in touch with us if they find it. 
Vi oppfordrer likevel skjelldyrkere til å sjekke om de har denne arten på anleggene sine, og ta kontakt dersom de finner den.
Can spread further 
Kan spre seg mer
Styela clava's ability to spread naturally is very limited, as the larvae settle close to their parents within 24 hours. 
Styela clava har liten naturlig spredningsevne siden larvene slår seg ned i nærheten av mordyret i løpet av 24 timer.
Their rapid worldwide dispersal is therefore most likely the result of human activities. 
Den raske spredningen verden over har derfor skjedd ved hjelp av menneskelig aktivitet.
Leisure boats and movement of shellfish and equipment are considered to be important dispersal vectors. 
Begroing på fritidsbåter, skjell og andre marine redskaper er den mest sannsynlige spredningsveien.
Styela clava is quite easy to recognise on account of its banded siphons (tubes, funnel) and the leathery surface with conspicuous bumps in the upper part of the animal. 
Styela clava er ganske lett å kjenne igjen på de stripete sifonene (blåserør, trakter) og den knudrete overflaten på øverste del av dyret.
Adult individuals also have an conspicuous stalk, and can reach up to 20 centimetres in length. 
De voksne individene har også en tydelig stilk, og kan bli opp til 20 cm lange.
It cannot be confused with any Norwegian species. 
Det finnes ingen norske arter den kan forveksles med.
Introduced across the globe 
Introdusert jorda rundt
The Styela clava was first recorded in Europe in 1954, when it was discovered in the British Isles. 
Styela clava ble registrert første gang i Europa i 1954 da den ble oppdaget på de britiske øyer.
Probably it had arrived there on a warship that had taken part in the Korean War. 
Trolig kom den dit med krigsskip som hadde deltatt i Koreakrigen.
Subsequently it has spread along the European coastline, and it has also been introduced to the US, Canada, New Zealand and Australia. 
I ettertid har arten spredd seg langs den europeiske kysten, og den er også introdusert til USA, Canada, New Zealand og Australia.
In 1978 it was discovered in Denmark, and it is now quite common in Limfjorden and Kattegat. 
I 1978 ble den registrert i Danmark, og nå er den ganske vanlig i Limfjorden og i Kattegat.
Facts about Styela clava 
Fakta om Styela clava
Photo: Bjørnar Isaksen 
Foto: Bjørnar Isaksen
Already in 1895, the world-famous Swedish physicist and chemist Svante Arrhenius (Nobel prize winner in Chemistry in 1903) estimated the global temperature increase caused by increased CO2 levels in the atmosphere. 
Allerede i 1895 presenterte den verdenskjente svenske fysikeren og kjemikeren Svante Arrhenius (Nobelprisvinner i kjemi i 1903) beregninger som viste hvordan jordens temperatur vil øke etter hvert som bruken av fossilt brensel øker CO2-innholdet i jordens atmosfære.
He calculated that a doubling of CO2 levels would cause a global temperature increase of about 5°C. 
Han beregnet at en dobling av CO2-innholdet ville gi en global temperaturøkning på omtrent 5 °C.
The principles of these calculations are simple. 
Prinsippet for disse beregningene er enkle.
The sun emits short-wave radiation, heating the Earth's surface, which then sends long-wave heat radiation back into space. 
Solen sender kortbølget stråling mot jorden, strålingen varmer opp jordoverflaten som da sender langbølget varmestråling tilbake til verdensrommet.
However, part of this long-wave radiation is absorbed by the atmosphere and returned to the earth. 
Men en del av denne langbølgede strålingen blir absorbert av atmosfæren og sendt tilbake til jordoverflaten.
This contributes to a heating of the surface, and allows the average temperature at the surface to be about 15°C. 
Dette bidrar til en oppvarming av jordoverflaten og gjør at middeltemperaturen på jordoverflaten er ca. 15 °C.
Without the greenhouse effect the temperature of the earth would have been 18°C. 
Uten drivhuseffekten ville temperaturen på jorden vært -18 °C.
There are several components in the atmosphere that causes this absorption, including water vapor (H2O), methane (CH4), nitrous oxide (N2O), ozone (O3) and carbon dioxide (CO2). 
Det er flere av atmosfærens komponenter som forårsaker denne absorpsjonen, blant andre vanndamp (H2O), metan (CH4), lystgass (N2O), ozon (O3) og karbondioksid (CO2).
The term greenhouse effect is due to the similar function as the glass roof of a greenhouse. 
Dette kalles drivhuseffekten fordi den virker på lignende måte som glasstaket i et drivhus.
Svante Arrhenius simple calculations showed a temperature increase of 5°C for a doubling of atmospheric CO2 content. 
Svante Arrhenius' enkle beregninger viste en temperaturøkning på 5 °C ved en dobling av atmosfærens CO2-innhold.
Today sophisticated climate models have been developed that run on supercomputers around the world. 
I dag er det utviklet avanserte klimamodeller som kjøres på verdens største datamaskiner.
The various models show somewhat different results for different processes, but throughout the results we see an average increase of 2-4°C in the global temperature caused by a doubling of the levels of CO2 in the atmosphere, i.e. a result that is surprisingly similar to Arrhenius' calculations. 
De ulike modellene viser noe forskjellige resultater for ulike prosesser, men gjennomsnittet av dem viser en økning på 2-4 °C i den globale gjennomsnittstemperaturen som følge av en dobling av innholdet av CO2 i atmosfæren, altså et resultat som er forbausende likt Arrhenius' enkle beregninger.
It is therefore very likely that the earth will warm significantly as a result of increased CO2 content in the atmosphere. 
Det er altså svært mye som tyder på at jorden vil oppvarmes betydelig som følge av økt CO2-innhold.
After the consumption of fossil fuels in earnest started after the industrial revolution, the proportion of CO2 in the atmosphere has increased from 280 to 390 ppm (parts per million), an increase of about 39%. 
Etter at forbruket av fossilt brensel for alvor kom i gang etter den industrielle revolusjonen, har andelen av CO2 i atmosfæren økt fra 280 til 390 ppm (parts per million), en økning på om lag 39 %.
The IPCC (Intergovernmental Panel on Climate Change), consisting of several thousand of the world's leading climate scientists, completely agree that we are experiencing anthropogenic climate change with rising global temperatures, and increasing incidence of extreme weather events across the globe. 
FNs klimapanel, som består av flere tusen av verdens ledende klimaforskere, er heller ikke i tvil om at vi er inne i en menneskeskapt klimaendring med økende globaltemperatur og økende forekomst av ekstremvær over hele kloden.
The uncertainty is however larger when it comes to the regional consequences of global warming. 
Usikkerheten er imidlertid større når det gjelder hvilke regionale følger en global temperaturøkning vil få.
Salmon lice are an important threat to wild populations of salmon and sea trout and a growing problem in aquaculture. 
Sammen med AquaGen AS har forskere ved Havforskningsinstituttet i Bergen undersøkt mulighetene for å avle fram en laks som er mer motstandsdyktig mot lakselus.
At the Institute of Marine Research, a molecular characterization of salmon lice is performed to provide a detailed study of salmon lice biology. 
Mengden av lakselus på oppdrettslaks reduserers først og fremst ved hjelp av kjemisk behandling.
Here we will provide a simplified version of the background behind this 
GLOVER, ARNE STORSET (AQUAGEN AS), FRANK NILSEN OG ØYSTEIN SKAALA
Molecular studies of salmon lice 
fram en resistent laks?
The copy is transported to the area of the cell where protein production takes place and the protein is produced according to the recipe. 
Svaret på spørsmålet i overskriften er derfor at selv om selektiv avl ville kunne utvikle en laks med mindre følsomhet for lakselus, vil tiden likevel være en praktisk begrensende faktor som reduserer nytten av arbeidet.
C: Hatching success of manipulated lice in comparison to non-manipulated lice. 
Et individs infeksjonsnivå i første prøvetaking sier lite om senere infeksjonsnivå.
Current and future challenges in the salmon aquaculture industry 
Nåværende og fremtidige utfordringer i lakseoppdrett
PD represents a major economic and welfare challenge for the industry. 
PD er en stor utfordring for næringen både når det gjelder økonomi og dyrevelferd.
In order to support sustainable and responsible future growth a number of challenges need to be addressed. 
En rekke utfordringer må løses for å få bærekraftig vekst i oppdrettsnæringen i fremtiden.
To date, the salmon aquaculture industry experiences around 20% fish mortality during the seawater phase, and one of the major causes of this mortality has been viral diseases like PD. 
Dødeligheten på smolt er rundt 20 % under overføring til sjøvann, og en av de viktigste årsaker er virussykdommer som PD.
PD outbreaks usually occur 5-7 months after the fish have been transferred to seawater. 
PD-utbrudd forekommer i sjøvannsfasen, vanligvis 5-7 måneder etter at smolten er overført til sjøvann.
Affected fish show signs of abnormal swimming, loss of appetite, and tend to congregate near the surface. 
Den berørte fisken begynner å svømme unormalt, mister matlyst og har en tendens til å samles nær overflaten.
SAV may also occur together with other pathogens, complicating our understanding of the mechanisms behind disease outbreaks and transmission. 
Siden SAV også kan forekomme sammen med andre patogener (sykdomsfremkallende organismer), kompliserer det arbeidet med å finne ut hva som er mekanismene bak sykdomsutbrudd og overføring.
The major goal of this project is to better understand the function of the salmon immune system during SAV infection, and to further investigate the effects of various environmental and physiological factors on the disease outcome. 
Hovedmålet med dette prosjektet er å bedre forstå funksjonen av laksens immunsystemet under en SAV-infeksjon, og videre undersøke effekten av ulike miljø-og fysiologiske faktorer på utfallet av denne infeksjonen.
New coral reefs discovered off Northern Norway 
Oppdaget nytt korallrev utenfor Nordland
Cruise diary: During the past two weeks of the MAREANO expedition, several new coral reefs have been discovered. 
Toktdagbok: I løpet av de to siste ukene på MAREANO-tokt har vi oppdaget flere nye korallrev.
One of them is Pearl Chain Reef (Perlekjederevet) that was found west of the town Sandnessjøen, at a depth of approximately 290 meters. 
Ett av dem er Perlekjederevet som ble funnet vest av Sandnessjøen på ca. 290 meters dyp.
This is a narrow coral reef complex extending over a kilometer in length. 
Dette er et smalt revkompleks som strekker seg i over en kilometers lengde.
Pål Buhl-Mortensen and Terje Thorsnes 
Pål Buhl-Mortensen og Terje Thorsnes
The Pearl Chain Reef house several different coral species. 
Perlekjederevet består av flere ulike korallarter.
The white coral, Lophelia pertusa, is known for building large reefs in the deep ocean off the coast of Norway; it is also an important species at the newly discovered Pearl Chain Reef. 
Den hvite korallen, Lophelia pertusa, er kjent for å bygge store rev i havdypet utenfor Norge, og den er også en viktig art på det nyoppdagete Perlekjederevet.
Looking closely among the corals, both a squat lobster (Munida sp.) and the big bivalve Acesta excavata can be observed. 
Ser du godt etter, kan du se både trollhummer og reirskjell blant korallene.
Many new coral reefs have been found during this cruise. 
Vi har funnet svært mange nye korallrev på dette toktet.
At one location 24 reefs were filmed with a video camera during a single dive. 
På en av lokalitetene filmet vi hele 24 rev på ett dykk med videoriggen.
These reefs are situated like a chain of pearls along iceberg plough marks - long trenches on the ocean floor dug out by icebergs at the end of the last glaciation - hence the name Pearl Chain Reef. 
Disse lå som perler på en snor langs et isfjellpløyespor (lange grøfter gravd ut av drivende isfjell i slutten av siste istid), derav navnet Perlekjederevet.
This is something that we have not seen before; although, it is well documented that coral reefs often grow on the edges of such plough marks. 
Noe lignende har vi aldri sett før, selv om det er godt kjent fra tidligere at korallrev ofte vokser på kanten av slike pløyemerker.
This bright pink sea tree coral (Paragorgia arborea) is approximately a meter high. 
Den lyserosa korallen er sjøtre som er ca. en meter høyt.
The white coral (bottom left) are live Lophelia colonies growing against the currents. 
De hvite korallene nede til venstre er levende Lophelia som vokser mot strømmen.
On detailed maps of the ocean floor it is possible to see how the reefs have started growth at the edges of the plough marks and then extend outward against the direction of prevailing currents. 
På de detaljerte dybdekartene er det mulig å se hvordan revene har startet veksten på kanten av pløyemerket og vokst utover, mot den fremherskende strømretningen.
This section of a multi-beam bathymetry map illustrates how the coral reefs (Korallrev)grow at the edges of iceberg plough marks (Isfjell-pløyemerke). 
Utsnitt av multistrålekartet der vi ser hvordan korallrevene vokser på kanten av isfjellpløyemerket.
This map was made before the cruise and is part of the bathymetry maps serving as an important background for selecting locations for video investigation. 
Dette kartet ble laget før toktet og var noe av grunnlaget for at vi undersøkte akkurat dette pløyemerket med videoriggen.
Living corals of such elongated reefs occur only the colonies in the front of the reef, exposed to the currents. 
Slike langstrakte rev er levende kun i den enden som står mot strømmen.
The reef's base consists of dead coral debris, similar to that occurring on the down-current reef “tail”. 
Bakenfor er revet dødt med gamle korallrester som en hale bort fra strømmen.
The corals were observed at approximately 290 meter depths; reefs were around 50-100 meters long and 10-30 meter wide. 
Revene ble observert på ca. 290 meters dyp, de er rundt 50 til 100 meter lange og 10 til 30 meter breie.
Based on age determinations for similar reefs at Træna, these new reefs are approximately 5,000 years old. 
Basert på dateringer av tilsvarende rev ved Træna er disse rundt 5000 år gamle.
Further studies of material collected at this site will be very useful to improve method for detecting such reefs, to understand how they have evolved, and to determine their importance to local ecosystems. 
Nærmere studier av materialet som ble innsamlet fra disse revene vil være til stor hjelp for å forbedre metoden for å oppdage slike rev samt å forstå hvordan de har utviklet seg og hva de betyr for det lokale økosystemet.
Redfish (Sebastes sp.) have been commonly observed at reefs studied off Norway. 
Den røde ueren er en av fiskene som er vanlig å observere på korallrevene som er undersøkt utenfor Norge.
A cookie is a small text file that is stored at the user's computer and provides information on the user's behavior. 
En informasjonskapsel er små tekstfiler som nettstedet lagrer på brukerens datamaskin og som gir informasjon om den enkelte brukers bevegelser på nett.
The website make use of cookies that allows it to remember previous user-settings made on the page, such as language selection, broad band width, or favorite place, giving us statistics that we use to make our website better for the public. 
Våre nettjenester benytter seg av informasjonskapsler som gjør at nettsiden husker tidligere brukerinnstillinger gjort på siden, slik som valgt språk, båndbredde eller favorittsted, og gir oss statistikk som vi benytter for å gjøre nettsidene våre bedre for publikum.
We never use cookies to identify individual users' usage patterns or other information that may violate your privacy. 
Vi benytter aldri informasjonskapsler til å kartlegge enkeltbrukeres bruksmønster eller annen informasjon som vil kunne krenke personvernet.
To analyze the data, we use the analysis tool Google Analytics. 
For å analysere informasjonen, bruker vi analyseverktøyet Google Analytics.
By using our Web services, you agree to that we may set cookies in your browser. 
Ved å benytte våre nettjenester samtykker du i at vi kan sette informasjonskapsler i din nettleser.
Most modern browsers (Google Chrome, Internet Explorer, Firefox , Safari, Opera, etc. ) is set to add cookies automatically, but you may change the settings so that cookies are not added. 
De fleste moderne nettlesere (Google Chrome, Internet Explorer, Firefox, Safari, Opera, etc.) er innstilt for å legge til informasjonskapsler automatisk, men du kan selv velge å endre innstillingene slik at informasjonskapsler ikke blir lagt til.
Sharing the inner secrets of the salmon louse 
Deler lakselusens hemmeligheter
The salmon louse genome project has progressed to the point where the genome resources can be used in developing new salmon louse treatments. 
Etter flere års arbeid er kartleggingen av lakselusens arvestoff (genomet) kommet så langt at resultatene kan bli tatt i bruk for å utvikle nye medikamenter mot lakselus.
The genomic resources will therefore be made available to researchers. 
I forbindelse med det, kan forskere få tilgang til dataene som nå finnes om lusens arvestoff.
Revealing the secrets locked in a genome is not a trivial task. 
Arbeidet med å avsløre lakselusa sine hemmeligheter er tidkrevende.
Although much work remains to be done in the Salmon Louse Genome Project, the involved researchers consider the project to be a success. 
Selv om mye arbeid gjenstår, mener forskerne bak prosjektet at resultatene så langt er over all forventning.
- Our reconstructed genome is of better technical quality than we hoped for when the project started and better than the quality of reconstructed genomes from many other sequenced organisms, says project leader Rasmus Skern-Mauritzen. 
- Våre rekonstruksjoner er bedre enn vi turde forvente da prosjektet startet, og bedre enn rekonstruksjonene av mange andre sekvenserte genomer, sier prosjektleder Rasmus Skern-Mauritzen.
What is a genome? 
Hva er et genom?
A genome consists of strings of four nucleotides in an apparently random sequence. 
Et genom er lange strenger av fire forskjellige kjernesyrer i en tilsynelatende tilfeldig rekkefølge.
- This may seem like tedious reading, but advanced computer programs and trained operators make it possible to find the interesting messages in this seemingly meaningless cloud of letters; namely the genes and the elements that control them, says the project leader Skern-Mauritzen. 
- Dette ser ut som kjedelig lesing for det utrente øyet, men med hjelp fra avanserte dataprogram og erfarne operatører er det mulig å finne noe interessant i det tilsynelatende meningsløse virvaret av bokstaver: områdene i genomet som koder for genene og elementene som styrer når de blir slått av og på, forteller Skern-Mauritzen.
Identification of the genes in the genome has just recently started and is done primarily by The European Bioinformatics Institute, The Salmon Louse Research Centre and The Institute of Marine Research. 
Arbeidet med å identifisere genene i lakselusens genom har akkurat startet og gjøres hovedsakelig av Havforskningsinstituttet og Senter for Lakselusforskning i samarbeid med Det europeiske bioinformatikk-institutt.
Sequencing was financed by Institute of Marine Research, the Fishery and Aquaculture Industry Research Fund and Marine Harvest. 
Sekvenseringen ble finansiert av Havforskningsinstituttet, Fiskeri- og Havbruksnæringens Forskningsfond og Marine Harvest.
The downstream analyses are financed by the Institute of Marin Research and the Sea Louse Research Centre. 
Analysearbeidet er finansiert av Havforskningsinstituttet og Senter for Lakselusforskning.
How to get access to the data? 
Hvordan få tilgang til dataene?
Access to the genome resources can be obtained from March 1st by contacting Rasmus Skern-Mauritzen. 
Interesserte kan fra 1. mars få tilgang til lakselus-genomet ved å kontakte prosjektleder Rasmus Skern-Mauritzen.
Description of methods for sampling and analysis of seabed sediments 
Metodebeskrivelse for prøvetaking og analyse av havbunnssedimenter
This document provides the up-to-date method descriptions. 
Dokumentet er et levende dokument som gir en beskrivelse av de gjeldende metodene per dato.
The Methods document together with the Chemistry database represent the documentation for MAREANO's Chemistry Program. 
Metodedokumentet gjelder sammen med MAREANOs Kjemidatabase som dokumentasjon for Kjemiprogrammet i MAREANO.
Bathymetric maps, video data and information from shallow seismic surveys (where available) are used in mapping suitable locations for sampling seabed sediments during cruises. 
Kartlegging av egnete lokaliteter for prøvetaking på tokt utføres med hjelp av kart fra multistråleekkolodd og video, samt informasjon fra grunn seismikk der denne er tilgjengelig.
The sampling focuses also on localities with fine-grained sediments, because they represent areas with stable sedimentation, and these sediments usually contain the highest levels of environmental contaminants. 
For prøvetaking fokuseres det også på lokaliteter med finkornige sedimenter fordi disse forekommer i stabile sedimentasjonsområder og inneholder de høyeste nivåene av miljøgifter.
The Chemistry Program collects two main types of samples: 1. surface sediment - single samples of the uppermost sediment layer on the seabed in contact with the water 2. sediment core - continuous core of sediment from the seabed-surface (in contact with the water) down to a depth of up to 50 cm. 
Innsamling av prøver til Kjemiprogrammet omfatter to hovedtyper av prøver: 1. overflateprøver - enkelt prøver av det øvre sedimentlaget på havbunnen som er i kontakt med vannet 2. kjerneprøver - sammenhengende kjerner av sedimenter inntil 50 cm under vannets kontakt med havbunnen
A multicorer is used in collecting 6 sediment cores of up to 50 cm in length (Figure 1). 
Multicorer benyttes for kjerneprøvetaking og gir 6 sedimentkjerner av opptil ca. 50 cm lengde (Figur 1).
Alternatively, a boxcorer (Figure 2) is used in collecting 4-6 shorter cores of seabed sediment. 
Alternativt kan bokscorer benyttes for prøvetaking (Figur 2), og man får 4 - 6 (noe kortere) kjerner fra bokscoreren.
It is necessary to collect several sediment cores, because the various analyses require different pretreatments of the samples as well as a sufficient amounts of sample material. 
Det er nødvendig med flere kjerner, siden forskjellige analyser krever forskjellig forbehandling av prøvene, og fordi det kreves mye materiale til de forskjellige analysene.
Photo showing the multicorer on deck after sampling. 
Bidet viser multicorer på dekk etter prøvetaking.
A boxcorer (Figure 2) is used for sampling where the multicorer cannot be used. 
Som et minimum må det være minst 2 sedimentkjerner for at prøvetakingen på stasjonen kan godkjennes.
Boxcorer being recovered. 
Bokscorer på vei opp.
Van Veen grab. 
Van Veen grabb.
Sometimes a Van Veen grab (Figure 3) is used in collecting samples of surface-sediment when it is not possible to use other equipment. 
Van Veen grabb (Figur 3) anvendes til innsamling av overflateprøver i noen få tilfeller der det ikke er mulig å bruke annet utstyr.
Selecting samples from sediment cores 
Uttak av prøver fra sedimentkjerner
The multicorer has 6 fixed positions for the sample tubes (marked 1-6). 
Multicoreren har 6 faste rørposisjoner som er merket 1-6.
These positions correspond to the numbers 1-6 in the decklog. 
Disse korresponderer med dekkloggens nummer 1-6.
This identification is used throughout the logging, sample identification and reporting. 
Denne identifikasjonen beholdes gjennom logging, prøvemerking og rapportering.
The same procedure is used when working with a boxcorer, except that the cores taken from a boxcorer are numbered randomly. 
Hvis man er nødt til å bruke bokscorer i stedet, så er prosedyren den samme, men kjernene blir nummerert vilkårlig.
1. Following the recovery of the multicorer, the need for a repeated lowering of the equipment is assessed. 
1. Når multicoreren er kommet opp, gjøres det en vurdering av behovet for flere hiv.