natgillin/translations-raw huggingface dataset:
To understand why an event like the Storegga slide could happen we have to go a long way back in time. 
Dette skapte et enormt søkk i kontinentalskråningen, og en høy brattkant i bakkanten av skredet.
Over the course of millions of years, a huge volume of sediments have been brought into this area by a multitude of processes. 
For å forstå hvordan en slik hendelse som Storeggaraset kunne skje, er det nødvendig å gå langt tilbake i tid.
During ice ages, glaciers rapidly deposit a large amount of mixed sediments (ranging from mud to boulders), which are easily driven down the slope by gravity. 
Forskjellige prosesser har over flere millioner av år transportert sedimenter fra land ut mot sokkelkanten.
Fine muds, which have arrived via meltwater plumes, settle slowly through the water column. 
Finkornige sedimenter fraktet med smeltevann fra isbreene drøsset roligere ned mot havbunnen.
In addition, currents are constantly winnowing the seabed, sorting and mixing the sediments. 
Samtidig med disse prosessene, førte havstrømmer til at bunnsedimentene ble erodert, sortert og flyttet på.
Location map showing the extent of the Storegga slide (red polygon). 
Kart som viser utbredelsen av Storeggaraset med rødt omriss.
The slide deposits extend 810 km* offshore from the upper edge of the slide. 
Skredavsetningene strekker seg 810 km fra bakkanten av skredet ved Storegga og ut i den dypeste delen av Norskehavet.
Storneset is the coloured area being mapped by this cruise. 
Storneset, som kartlegges på dette toktet, er vist med farger og blått omriss.
As a result the seabed is made up of layer upon layer of sediments with different physical properties. 
Som et resultat av de mange hendelsene med sedimentavsetning er havbunnen bygget opp av lag på lag med sedimenter med forskjellige egenskaper.
Layering can be stable up to a certain point, but much like an overloaded cake, can also be an accident waiting to happen. 
Lagene kan stables til et visst punkt, men akkurat som med en overlesset kake, vil det til slutt skje en katastrofe.
Just one more cherry on top, or an unfortunate nudge, and the whole structure collapses. 
Bare en siste liten detalj på toppen, så kollapser hele strukturen.
But how could the seabed collapse? 
Hvordan kunne havbunnen kollapse?
As ice ages come and go, the waxing and waning of ice sheets fundamentally alters the natural world, including the volume of the oceans, the sea level, and the elevation of continents. 
Når istider kommer og går fører voksende og minkende isdekker til store og verdensomspennende forandringer - volumet av havvann forandrer seg, det samme gjelder havnivået og høyden på kontinentene.
As more water is tied up in ice sheets, the amount of water in the oceans is reduced and sea level drops (eustatic changes). 
Når vann blir bundet opp i isbreer og isdekker under istider, vil mengden vann i havene bli redusert, og en får en senkning av havnivået verden over (eustatisk forandring).
Meanwhile, when an ice sheet reaches a certain size it will press down the landmass it is resting on, which in turn causes the sea level to rise (isostatic changes). 
Samtidig vil opphopingen av is i store isdekker føre til nedpressing av jordskorpen slik at havnivået stiger (isostatisk forandring).
What we perceive as sea level is actually a combination of eustatic and isostatic sea levels. 
Det vi oppfatter som havnivå er faktisk en kombinasjon av eustatiske og isostatiske forandringer.
With the retreat of the ice sheets these changes are gradually reversed over the course of thousands of years. 
Forandringene innvirker på hvordan sedimenter fordeles på havbunnen, og hvilke egenskaper de får.
Any of these factors could potentially trigger an underwater landslide and scientists are not certain whether it was one, or a combination of them, that was the smoking gun actually setting off the Storegga slide. 
Forskerne er usikre på om det var én, eller en kombinasjon av flere av disse faktorene, som til syvende og sist utløste Storeggaraset.
What they do know is that the effects of the slide were far reached, and that around the same time a huge tsunami raced across the North Atlantic. 
Det de imidlertid er helt sikre på er at skredet påvirket enorme områder, og at en kjempetsunami slo inn over kystområdene rundt hele Nord-Atlanteren.
In 2003 the southern Barents Sea was warmer than average, but there were more sea ice than average. 
Det var forholdsvis varmt i hele det sørlige Barentshavet i store deler av 2003, men med relativt mye is.
In 2004, we expect lower temperatures compared with last year, while the ice conditions will be approximately the same as in 2003. 
Det er ventet lavere temperatur i 2004 sammenlignet med 2003, mens det derimot ikke ventes endringer i isforholdene.
It is not expected that the climate conditions will be favorable for strong year-classes of fish in 2004. 
Det er derfor ikke ventet at klimaet vil bidra til at vi får sterke årsklasser av fisk i 2004.
In the Norwegian Sea no major changes in the main patterns for circulation or transport of heat are expected in 2004 and 2005. 
I Norskehavet ventes det ikke noen vesentlig omlegging av varmetransporter og sirkulasjon i 2004 og 2005.
The Atlantic water in the eastern part is expected to be warmer in 2004 than normal. 
I den østlige delen vil temperaturen i det innstrømmende atlanterhavsvannet til Norskehavet forventes å ligge over normalen i 2004.
The spawning stock of herring in the Norwegian Sea holds a stabile and high level, and the conditions for production of a strong year class are thus present. 
Når det gjelder norskehavet er gytebestanden av sild på et stabilt og høyt nivå, slik at grunnlaget for at vi skal få en god årsklasse er de beste.
The pressure down there is immense, and the forces acting on the long wires and cables that we use mean that powerful winches are needed. 
MAREANO-programmet har som mål å kartlegge og gjennomføre grunnleggende studier av havbunnens fysiske, biologiske og kjemiske miljø og systematisere dette i en marin arealdatabase for norske kyst- og havområder.
The species that are found in very deep water are totally different from those in shallower areas. 
UREGELMESSIG HAVBUNN PÅ TROMSØFLAKET De første kartene fra arbeidet på Tromsøflaket viser et uregelmessig undersjøisk landskap med forsenkninger og høydedrag.
ravines, coral reefs, avalanche fields and 
RESEARCH VESSELS DEPARTMENT
The seabed of Andøya island and Vesterålen display a variety of marine landscapes and nature types. 
Store, undersjøiske ras langs eggakanten vest for Lofoten og Røst har skapt spesielle landskap hvor korallrev trives.
The shallow banks on the continental shelf has typically coarse sediment. 
Bildet viser bakkanten av et stort undersjøisk ras som har sklidd ut mot venstre.
Strong currents lead to erosion and leave the larger stones in old m,oraines behind. 
Røstrevet, som er verdens største kjente kompleks av kaldtvannskoraller, er lokalisert i raskanten og på sokkelen bak (mot høyre).
A mosaic of habitats on the Finnmark coast 
En mosaikk av habitater gjennom et transekt
Cruise diary: 700 meters is almost as long as twice around a sport-field. 
700 meter er nesten to ganger rundt en idrettsbane.
It is also the length of one MAREANO video-transect. 
Det er også lengden på videotransektene til MAREANO.
In some areas all 700 meters will look much the same, but other times we observe large variations along the line. 
Noen ganger ser alle 700 meterne nesten like ut, mens andre ganger er det store variasjoner langs hele linjen.
This is the story about a transect with lots of changes. 
Dette er historien om et transekt med masse variasjon.
Genoveva Gonzales-Mirelis, Heidi K. Gabrielsen, Inger Marie Beck, Lise Heggebakken, Josefina Johansson, Anne Helene Tandberg, Anne Sveistrup (IMR) and Reidulv Bøe (NGU) 
Genoveva Gonzales-Mirelis, Heidi K. Gabrielsen, Inger Marie Beck, Lise Heggebakken, Josefina Johansson, Anne Sveistrup, Anne Helene Tandberg og Reidulv Bøe
This last MAREANO biology and geology mapping cruise of 2014 started out along the Finnmark coast. 
På MAREANOs siste biologi- og geologi tokt i 2014 startet vi med å kartlegge langs Finnmarkskysten.
This close to the coastline the seafloor will often show large geological variations - to read more about this look at Geological seabed mapping along the Finnmark coast, northern Norway . 
Nær kysten er det store geologiske variasjoner langs bunnen, dette har vi skrevet om i nyhetsbrevet Geologisk kartlegging av havbunnen langs Finnmarkskysten .
One of the most striking facts we note in the MAREANO work is how closely coupled the benthic fauna is with the geology of the seabed. 
En av de tingene vi virkelig ser med kartleggingen som MAREANO gjør, er hvor sterkt samspill det er mellom havbunnsgeologi og havbunnsbiologi.
Different animals need different environment to thrive, and along the transect R1397 (fig 1) we mapped habitats in patches as short as 20 meters next to completely different habitats along the next 30 meters. 
Forskjellige dyr krever forskjellige miljø for å trives, og på transekt R1397 (se figur 1) var det belter så korte som 20 meter med habitater helt forskjellig fra de neste 30 meterne.
The red dot shows the location of transect R1397. 
Den røde prikken viser hvor transekt R1397 ble tatt.
The transect started with exposed bedrock, passed over to shell-hash and continued with sand (fig 2). 
Transektet gikk fra eksponert grunnfjell via skjellgrus og videre til sand (figur 2).
These are all very different habitats, each with its specific fauna. 
Alle meget ulike habitater der forskjellige typer dyr finner seg til rette.
If we can get these many habitat types in one single transect, imagine the complex mosaic of habitats that covers this region! 
Når vi kan få så mange og så forskjellige habitater på et kort transekt - tenk deg den mosaikken av habitater som dekker havbunnen i denne regionen!
Different colours represent different habitats. 
Bildene representerer noen av habitatstypene.
Photos represent some of the habitats: A and C bedrock, B shell hash, C sand. 
A og C er grunnfjell, B er skjellgrus og D er sand.
A sea anemone, or actiniarian, on bedrock. 
Sjørose (Actiniaria) på grunnfjellsbunn.
Shell-hash (photo B): The shell-hash we found in this area mainly consists of bits and pieces of dead hydroids, brachiopods and mussels. 
Skjellgrus (Bilde B): Skjellgrus består av hele og oppknuste kalkskall fra døde dyr, for eksempel mosdyr, lampeskjell og muslinger.
The polychaete Nothria builds tubes of the shell-pieces in this sediment, and lives perfectly camouflaged in the shell-hash. 
Mangebørsteorm som Nothria lager hus av skjellrester og ligger perfekt kamuflert i skjellsanden.
We can also find some mollusks such as snails and mussels here. 
Ellers finner vi her noen bløtdyr som snegler og skjell.
Haddock swimming over shell hash. 
Hyse som svømmer over skjellgrus.
What most habitats have in common is that what might not look very diverse and exciting from a distance, will turn into a whole world of life as one closes in. 
Felles for de fleste habitatene er at når en ser nærmere etter, oppdager en liv der det i utgangspunktet ser ganske tomt og dødt ut.
Take a look at this picture from the bedrock-area at the end of our transect: spiral tubeworms, a hermit crab and several hydroids. 
Som her - på grunnfjellet helt på slutten av transektet - posthornmark, eremittkreps og masse hydroider.
states all over the world to survey 
arbeidet for bedre fiskeriforvalt­ ning i fattige land.
by yvonne robberstad and tore strømme 
AV yVONNe RObbeRStAd OG tORe StRømme
Although the partners, source of funding and research technology applied have all changed in the course of the years, the principle of the programme has remained the same: to assist developing countries in taking 
Mens samarbeidspartnere, finansieringsmodeller og teknologi har endret seg i årenes løp, har prinsippet for programmet alltid vært det samme: å sette utviklingsland i stand til selv å ta ansvar
award to norwegian development assistance in fisheries 
for forvaltningen av sine fiskeressurser.
practical survey and research training on the one hand and support for strengthening of management systems on the other. 
Ringen er dermed sluttet, vi er tilbake i et internasjonalt program under FAOs ledelse.
This autumn will see the start of a major effort to survey the marine ecosystem on the East African coast (Mozambique, Tanzania, Kenya), and around its offshore island states (Madagascar, Mauritius, the Seychelles). 
Denne gangen er imidlertid ikke oppgaven å finne nye fiskeriressurser for utviklings­ landene, men å overvåke det i mange tilfeller overbelastede økosystemet slik at beskatningen holdes innenfor bærekraftige rammer.
its own fisheries resources and after fifteen years 
Arbeidet videreføres imidlertid, med endrede rammer og nytt navn.
iNstitute oF maRiNe ReseaRch 
HavForskNiNgsiNstituttet avDeliNg tromsØ
In the Barents Sea, herring, capelin and polar cod are the most important species of pelagic fish. 
praksis betyr at datagrunnlaget ikke skal være eldre enn fem år.
This is because the capelin is an oily fish, rich in nutrients. 
Hannene slåss så busta fyker om hunnenes gunst.
What the cod eats thus depends on how large it is and what food is available. 
Denne innsatsen for artens kontinuitet er for øvrig hannenes eneste reelle forpliktelse i livet.
But if you have a cod from the Barents Sea on your dinner plate, it is quite likely that its last dinner consisted of capelin! 
De har i sannhet et godt liv: En heftig og begeistret vårperiode med vill, uhemmet, ubeskyttet og totalt uforpliktende sex - og resten av året er de på fisketur!
Barents Sea South East - mother nature's pantry 
Barentshavet sørøst - et matkammer
Cruise diary: The MAREANO project has mapped one of the most bountiful parts of the Barents Sea, finding that the sea bottom is covered in iceberg plough marks from the last ice age, large rocks, pockmarks and a multitude of trawl marks. 
Toktdagbok: MAREANO har kartlagt et av Barentshavets store matfat og avdekket en havbunn full av pløyemerker etter isfjell fra siste istid, store steiner, groper etter pockmarks og trålspor på kryss og tvers.
The latter reflect the large quantities of shrimp and fish harvested by the fishing fleet from this highly productive area. 
Det siste tyder på en aktiv fiskeflåte som henter ut store mengder reker og fisk fra dette produktive havområdet.
When we lowered our video camera towards the seabed here, it was like driving a car in a snowstorm, with “snowflakes” swirling around in front of your windscreen. 
Da vi senket videokameraet ned mot havbunnen i dette området var det som å kjøre bil i snøvær med snøflak som virvlet mot frontruten.
In the north, the largest of these flakes were comb jellies and arrow worms, while further south they were krill and opossum shrimps. 
I nord var de største av disse ”snøflakene” ribbemaneter og pilormer, mens det var krill og pungreker i de sørlige delene av området.
On the sea floor there were stones covered with sea anemones, waiting for prey to float past, and in many places there were caves built by animals that protect themselves down in the soft clay. 
På havbunnen var det steiner dekket med sjøanemoner som ventet på at et bytte skulle passere, og mange steder var den dekket med huler som var bygget av dyr som beskytter seg nede i den myke leiren.
Over 100 species were observed by the video camera, including large quantities of sea anemones, sponges, starfish, northern prawns, cod, haddock, redfish and flatfish. 
Over 100 arter ble observert med videokameraet inkludert store mengder med sjøanemoner, svamper, sjøstjerner, dyphavsreke, torsk, hyse, uer og flatfisk.
We were left with the impression that the area is mother nature's pantry, full of food for humans and animals alike. 
Dette gir oss et inntrykk av at området er et matkammer for både mennesker og dyr.
The highest densities of these marks on the seabed (over 10 per 100 metres) were observed in the north, right by the border with the Russian zone. 
Det høyeste antall trålmerker i havbunnen (over 10 per 100 meter) ble observert i den nordlige delen av Barentshavet sørøst helt opp mot den russiske grensen.
The impact of trawling 
Effekter av tråling
Intensive trawling activity can have an impact on benthic fauna. 
En intens trålingsaktivitet kan ha effekt på bunndyr.
For example, benthic organisms that move slowly (e.g. sea anemones), or don't move at all (various sponges), can become trapped in deep trawl marks (see photos). 
For eksempel kan bunndyr som beveger seg langsomt (sjøanemoner) eller ikke i det hele tatt (flere svamper) bli fanget nede i dype trålmerker (se bilder).
However, we don't know whether this has a positive or a negative impact. 
Om dette er en positiv eller negativ effekt vet vi ikke.
We have also noticed that cod tend to like hollows and cracks, including trawl marks. 
Vi har også sett at torsk ser ut til å holde til nede i groper og sprekker, som for eksempel i trålmerker.
A sea anemone down in a trawl mark. 
En sjøanemone nede i gropen av et trålspor.
A cod that has chosen a trawl mark as its hiding or resting place. 
En torsk som har valgt seg ut et trålspor som skjule- eller hvilested.
A large starfish (Urasterias linckii) climbs up the steep side of a trawl mark on the seabed. 
En stor sjøstjerne (Urasterias linckii) klatrer opp en bratt vegg på et trålspor på bunnen.
One of the many northern prawns (Pandalus borealis) that we observed can be seen swaying in the current to the right of the starfish. 
En av de mange dyphavsrekene (Pandalus borealis) vi observerte står og veiver i strømmen på stjernens høyre side.
The distance between the red laser points is approximately 10 cm. 
Det er ca. 10 cm mellom de røde laserpunktene.
If a trawl net catches on a large rock and overturns it, animals like sponges, hydroids, bryozoa and sea anemones that have attached themselves to the rock may die. 
Om en trål tar tak i en stor stein og snur den opp-ned kan dyr som svamp, hydroider, bryozoa og sjøanemoner som har festet seg på steinen dø.
Other possible impacts of trawling include a reduction in the numbers of vulnerable species, or even their complete disappearance. 
Andre mulige effekter fra tråling kan være at antallet sårbare arter blir mindre eller forsvinner.
It is impossible to calculate the extent of this, however, without “untouched” areas to compare with. 
Men så lenge vi ikke har ”uberørte områder” å sammenlikne med, er en slik reduksjon umulig å beregne.
Vulnerable species may include ones that stand upright, such as the sponge Asbestopluma sp. and the hydroid Corymorpha sp., or species that rest on top of the clay sediments and are unable to withdraw below the surface when a trawler approaches, such as the sea anemone Liponema milticornis (see photos). 
Slike sårbare arter kan være arter som står oppreist fra leirbunnen slik som svampen Asbestopluma sp. eller hydroiden Corymorpha sp., eller arter som ligger oppå leiren uten mulighet for å kunne trekke seg under overflaten når det kommer en trål, slik som sjøanemonen Liponema milticornis (se bilder).
Are species such as the sea anemone Liponema milticornis, the sponge Asbestopluma sp., and the hydroid Corymorpha sp. vulnerable to bottom trawling? 
Er arter som sjøanemonen Liponema milticornis, svampen Asbestopluma sp., og hydroiden Corymorpha sp. sårbare for bunntråling?
Number of trawl marks per 100 metres in the Barents Sea South East. 
Barentshavet sørøst med antall trålspor per 100 meter.
These results were obtained by filming the seabed during MAREANO expeditions. 
Disse resultatene er innhentet ved bruk av videoovervåking av havbunnen på MAREANO-tokt.
August expedition completed 
August-toktet er slutt
The MAREANO project's August expedition has now been completed. 
MAREANO sitt august-tokt er nå avsluttet.
During the expedition we filmed 86 transects, each 700 metres long (giving a total of 60,200 metres of seabed surveyed), and we took samples of deep sediments, the seabed surface and water just above the sea bottom from a total of 16 sites. 
I løpet av toktet har vi filmet 86 transekter á 700 meters lengde (60200 meter havbunn) og vi har tatt prøver fra sediment-dypet, overflaten og rett over havbunnen fra totalt 16 stasjoner.
One area we surveyed was the area previously disputed by Norway and Russia (“Barents Sea South East”). 
I løpet av toktet har vi kartlagt bunnen i det tidligere omstridte området (Barentshavet sørøst).
We also went to the “Finnmark East” area, as well sailing east of the Varanger Peninsula. 
I tillegg har vi vært i området “Finnmark Øst” samt øst for Varanger-halvøya.
Expedition leader Lis Lindal Jørgensen and the MAREANO team from the Institute of Marine Research and Geological Survey of Norway thank you for your interest! 
Toktleder Lis Lindal Jørgensen og MAREANO-teamet fra Havforskningen og Norges geologiske undersøkelse sier takk for denne gangen.
All diarys from this cruise: 
Alle dagbøkene fra dette toktet:
They are both facing a great deal of pressure on their coastlines and on the marine resources that can be found there. 
Den store økningen i fiskeriet skyldes først og fremst at det ikke har vært noen felles avtale om begrensninger i fisket.
Both places the lobster is in particular need of action to reverse a steady decline in numbers. 
Man har ikke greid å bli enig om en totalkvote fordi det er stor uenighet om hvilken andel de ulike landene har rett til.
The COLLABORATE project is designed to prepare Cuba for current extreme weather and future climate change. 
Det internasjonale råd for havforskning (ICES) har i en årrekke anbefalt å begrense fisket etter kolmule.
Fishing is the third biggest export industry in Cuba. 
Den har tilsynelatende tålt det store fiskepresset.
In Norway, official lobster landings have fallen 
I de siste årene har kolmulefisket økt kraftig.
nutrient elements to the coast, and hence also the environmental conditions and food availability for the spiny lobster. 
Det er særlig de yngre årsklassene i den nåværende bestanden det er viktig å vite noe om.
need Good ModeLs The Cuban lobster fishery has a limited season. 
Det er disse som kommer til å bety noe for det fremtidige fisket.
Continuous assessments are made in order to determine when the season should start, and what the minimum and maximum sizes should be. 
Men de yngre aldersgruppene i bestanden er dårlig representert på gytefeltene der de akustiske toktene våre foregår.
That will be an important tool for efforts to rebuild stocks. 
gytebestander har produsert av yngel tidligere.
• Runs in parallel with the XCUBE project, which has the Bjerknes Centre for Climate Research as Norwegian partner. 
Vi kan ikke uten videre anta at produksjonen av rike årsklasser fortsetter i overskuelig fremtid.
• COLLABORATE and XCUBE are part of an umbrella project that aims to establish a training and resource centre for emergency planning and disaster prevention. 
Dersom rekrutteringen går tilbake til det “normale”, vil dagens nivå på fisket ikke være bærekraftig.
The centre will offer courses to planners and decision-makers in Cuba and other Caribbean countries. 
Havforskningsinstituttet arbeider for å øke kunnskapen om rekrutteringen til kolmulebestanden.
Modelling of bottom currents 
Modellering av bunnstrømmer
The bottom currents have a large impact on the sea floor and the animals that live there. 
Bunnstrømmer har stor påvirkning på hvordan bunnen ser ut og hvilke dyr som kan leve der.
It is difficult to measure the bottom currents over large areas, but improved models have now opened up the ability to estimate the bottom currents at reasonable accuracy. 
Det er vanskelig å måle bunnstrømmen over store områder, men bedre modeller har nå gjort at disse kan beregnes forholdsvis nøyaktig.
In MAREANO, the results are used in mapping the nature types. 
I MAREANO brukes resultatene i arbeidet med naturtypekart.
Vidar S. Lien and Jofrid Skardhamar 
Vidar S. Lien og Jofrid Skardhamar
To estimate the bottom currents we use a numerical ocean model, which is, in principle, a set of equations that describe the physical state of the ocean, such as temperature and salinity. 
Til beregningen brukes en numerisk havmodell, det er i prinsippet et sett med ligninger som beskriver havets fysiske tilstand, som temperatur og saltholdighet.