natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In order to reduce surface noise (bubble formation by the hull in bad weather) during acoustic measurements, "Johan 
For å redusere overflatestøy (bobledannelse fra skroget i dårlig vær) i forbindelse med akustiske målinger, ble "Johan
Hjort" was designed in such a way that towed echosounder heads could be deployed from the bottom of the hull. 
Hjort" konstruert slik at tauede ekkoloddsvingere kunne opereres fra skrogbunnen.
This set-up works so well that good acoustic measurements can be made even in heavy gales. 
Dette fungerer så godt at en kan foreta gode akustiske målinger selv i sterk kuling.
Nowadays, all new ocean-going research vessels have such retractable dropkeel. 
Alle havgående forskningsfartøy har i dag slik senkekjøl.
It was therefore only natural that the team responsible for planning the new "Dr. Fridtjof Nansen" should incorporate both drawings and experience from "Johan Hjort". 
Det var derfor naturlig at de som prosjekterte nye "Dr. Fridtjof Nansen" tok med seg tegninger og erfaringer fra "Johan Hjort".
The new international helper was not to be inferior to our domestic flagship, and in fact the two vessels almost look like sister ships in terms of design, internal layout and scientific equipment. 
Den nye internasjonale hjelperen skulle ikke stå noe tilbake for vårt hjemlige flaggskip, og slik framstår da også fartøyene nærmest som søsterskip både med hensyn til design, innredning og vitenskapelig utstyr.
This is also rational in purely research terms, given that both research and technical personnel alternate between cruises in domestic waters with the Institute's vessels and cruises on board "Dr. Fridtjof Nansen". 
Dette er da også rasjonelt rent forskningsmessig, i og med at både forskere og teknisk personell gjerne skifter mellom å være med på hjemlige tokt med instituttets fartøyer og deltar på tokt med "Dr. Fridtjof Nansen".
and trawl set-ups are identical. 
miljøinstrumentering og trålarrangement er likt.
"Dr. Fridtjof Nansen" also gives students and scientific personnel from our development partner countries an ideal opportunity to become familiar with a modern marine research vessel, and with the 
"Dr. Fridtjof Nansen" gir også studenter og vitenskapelig personell fra samarbeidslandene de beste muligheter for å bli kjent med et moderne
marine resources in their own domestic waters. 
havforskningsfartøy, og de marine ressursene i sine hjemlige farvann.
Wärtsilä Wichmann diesel 6L28B, MCR 1980 kW (2700 HP) 
Wärtsilä-Wichmann 6L28B, MCR 1980 kW (2700 hk)
As a student in Oslo he acted as assistant to Professor Fridtjof Nansen at the Department of Oceanography, participating in several cruises with the research vessel "Armauer Hansen". 
Som student i Oslo ble han assistent hos professor Fridtjof Nansen ved Oseanografisk institutt, og han deltok da mye på tokt med forskningsfartøyet "Armauer Hansen".
In 1927, before he took his final degree exams, he was engaged as a lecturer at the Department of Geophysics, Section for Theoretical Meteorology, at Bergen Museum. 
I 1927, før avlagt embetseksamen, ble han tilsatt som amanuensis ved Geofysisk institutt, avd. for teoretisk meteorologi, ved Bergen Museum.
In 1927/28 Mosby was a member of L. Christensen's first "Norvegia" expedition to the Antarctic Ocean, on the basis of which he wrote his doctoral thesis "The Waters of the Antarctic Ocean". 
I 1927-28 var Mosby med på L. Christensens første "Norvegia"-ekspedisjon til Sydishavet, og fra denne skrev han sin doktoravhandling "The Waters of the Antarctic Ocean".
Håkon Mosby subsequently led several expeditions to our northern ocean regions. 
Senere var Håkon Mosby leder på en rekke ekspedisjoner til våre nordlige havområder.
The vessel is equipped to carry 
Det er utrustet for både oseano
out oceanographic, geological and biological research studies. 
grafiske, geologiske og biologiske undersøkelser.
It is used by the University of Bergen for teaching and research purposes, but is operated by the Research Vessel Department of the Institute of Marine Research. 
Fartøyet brukes av Universitetet i Bergen til undervisning og forskning, men drives av Havforskningsinstituttets rederiavdeling.
The new "G.O. Sars" 
Nye "G.O. Sars "
- the most advanced marine research vessel in the world; handed over in spring 2003 
- verdens mest avanserte havforskningsfartøy overlevert våren 2003
represents a new generation of marine research vessels. 
er en ny generasjon havforskningsfartøy.
With its vibration- and noise-damped diesel generators and its propellers driven by directcurrent motors, "G.O. Sars" is an extremely quiet vessel under way. 
Med vibrasjonsog støydempede dieselaggregater og likestrømsmotorer som driver propellene, er "G.O. Sars" et svært stillegående fartøy.
It emits 99 % less noise under water than conventional research vessels. 
Fartøyet sender ut 99% mindre støy under vann enn det konvensjonelle forskningsfartøyer gjør.
This means that the fish that are being registered by the vessel's acoustic instruments are not scared off, giving the scientists better biomass measurements of the fish in the sea. 
Fisken som skal registreres av fartøyets akustiske instrumenter blir dermed ikke skremt, og forskerne får bedre mengdemålinger av ulike fiskearter i havet.
The new "G.O. Sars" contains several special laboratories for performing environmental, plankton and fish analyses, and the aim is that most of the analysis of data will be carried out on board before the vessel returns to port. 
Den nye "G.O. Sars" har mange spesiallaboratorier for miljø-, plankton og fiskeanalyser, og målet er at mesteparten av analysearbeidet fra hvert tokt vil kunne utføres om bord før skipet kommer til land.
The new "G.O. Sars" will also be able to carry out seismic studies using towed air-guns and hydrophones. 
Nye "G.O. Sars" vil også kunne foreta seismiske undersøkelser ved hjelp av tauet luftkanonsett og hydrofoner.
These studies will be carried out by the University of Bergen. 
Slike undersøkelser blir utført av Universitetet i Bergen.
Advanced acoustics The new vessel is equipped with advanced acoustic instruments (echosounders and sonars) which will be capable of registering fish throughout the water column, from the surface down to the seabed. 
Avansert akustikk Det nye fartøyet er utstyrt med avanserte akustiske instrumenter (ekkolodd og sonarer), som vil kunne foreta registreringer av fisk i hele vannsøylen fra overflaten til bunnen.
The vessel has an echosounder that operates at six different frequencies simultaneously. 
Fartøyet har ekkolodd som opererer på seks ulike frekvenser samtidig.
The new "G.O. Sars", which is used by the University of Bergen and the Institute of Marine Research, was handed over in May 2003. 
Nye "G.O. Sars" disponeres av Havforskningsinstituttet og Universitetet i Bergen, og ble overlevert i april 2003.
Internet: www.imr.no 
Internett: www.imr.no
graphic design: bente souter design/text: farstad media, per solemdal and sigmund myklevoll/english translation: hugh allan/printed by: grafisk trykk as 
grafisk design: bente souter design / tekst: farstad media, per solemdal og sigmund myklevoll / trykk: grafisk trykk as.
Sea lice - an unknowable factor 
Lakselus - en uberegnelig faktor
Wild smolt have been caught using a floating trawl, small cages containing smolt have been placed in fjords in the spring and hatchery-reared smolt have been treated against sea lice before being tagged and released. 
Vill smolt har blitt fanget ved hjelp av flytetrål, små merder med smolt i har blitt plassert ut i fjorder om våren, og oppforet smolt har blitt behandlet mot lakselus før merking og slipp.
By comparing the recapture rates for adult fish that have and have not been treated against sea lice, we can estimate the importance of sea lice during the smolt migration. 
Ved å sammenligne gjenfangstene av voksen fisk som enten er behandlet eller ubehandlet mot lakselus, kan vi se hvilken betydning lakselus hadde under smoltutvandringen.
All of these methods have shown that sea lice are an unknowable factor. 
Alle disse metodene har vist at lakselus er en uberegnelig faktor.
Sea lice larvae spread with the currents, and simulations of water movement in fjords and coastal areas have attempted to explain why sea lice levels vary significantly both over time and in space. 
Lakseluslarvene spres med strømmene, og simuleringer av vannbevegelsene i fjord og kystrøk kan forklare hvorfor påslaget av lakselus varierer betydelig både i tid og rom.
Half of all of the smolt in Daleelv have been treated against sea lice. 
Halvparten av all smolten i Daleelv har blitt behandlet mot lakselus.
In many of the groups that we have released, we have not observed the treatment to have any effect. 
Etter mange av utsettingene har vi ikke sett noen effekt av behandlingene.
However, in some cases it has been clear that more treated than untreated smolt have survived and returned. 
I noen tilfeller har det imidlertid vært klart at flere behandlete enn ubehandlete smolt har overlevd og kommet tilbake.
One year the grilse that had not been treated when they were smolt were also smaller than those that had been treated, probably because their growth in the sea was stunted due to them being infected with sea lice. 
Ett år var smålaksen fra ubehandlet smolt også mindre enn den behandlete, sannsynligvis fordi veksten i havet ble negativt påvirket av at fisken hadde lus.
The true impact of sea lice may, however, be bigger than observed in these tagging experiments. 
Den reelle effekten av lakselus kan imidlertid være større enn det vi observerte i disse merkestudiene.
Studies have revealed that some of the fish may have received relatively low doses of the substance that protects against the sea lice, in addition to which the substance breaks down fairly quickly. 
Undersøkelser har vist at en del av fisken kan ha fått forholdsvis lave doser av det stoffet som motvirker lakselusen, samtidig som nedbrytningstiden er forholdsvis kort.
This means that many of the fish may have been inadequately protected if they spent some time getting out of the river and fjord before meeting the sea lice further out by the coast. 
Dette innebærer at mange fisk kan ha vært mangelfullt beskyttet hvis de har brukt noe tid på å komme seg ut av elven og fjorden før de møtte lakselusen lenger ute mot kysten.
Unlike in fjords with a less marked fresh water layer on the surface, such as Hardangerfjorden, we have assumed that in Osterøy the probability of the smolt being infected by sea lice is much greater outside than inside the fjord system. 
I motsetning til i fjorder med et mindre utpreget ferskvannslag i overflaten, som Hardangerfjorden, så har vi antatt at sannsynligheten for at smolten skal bli smittet av lakselus er mye høyere utenfor enn inne i fjordsystemet ved Osterøy.
Facts about sea lice 
Fakta om lakselus
Distribution: occur naturally in Norwegian waters. 
Utbredelse: Finnes naturlig i norske farvann.
Their numbers have risen significantly in parallel with the growth of the aquaculture industry. 
Omfanget har økt betraktelig i takt med veksten i oppdrettsnæringen.
Biology: sea lice are parasites with eight life stages, three of which are free-swimming, two of which are stationary and three of which are mobile. 
Biologi: Lakselusen er en parasitt med åtte livsstadier fordelt på tre frittlevende, to fastsittende og tre mobile stadier.
They attach themselves to salmon in the third life stage. 
Slår seg ned på laksen i det tredje.
Size: adult female: 12 mm (approx. 29 mm including egg strings); adult male: 6 mm. 
Størrelse: voksen hunn: 12 mm (ca. 29 mm inkludert eggstrenger), voksen hann: 6 mm.
Diet: the skin and blood of salmonids. 
Føde: Skinn og blod fra laksefisk.
The lice only start feeding when they have attached themselves to a host fish (stationary and mobile stages). 
Lusene spiser først når de sitter på en vertsfisk (fastsittende og mobile stadier).
Reproduction: all year round, but reproduce increasingly quickly as temperatures rise in spring. 
Formering: Hele året, men formerer seg hurtigere når temperaturen øker utover våren.
Dispersal: free-swimming stages spread on currents in fjords and coastal waters. 
Spredning: Frittlevende stadier sprer seg via fjord- og kyststrømmer.
Treatment: biological methods (wrasse) or chemicals (medication). 
Bekjempelse: Biologiske midler (leppefisk) eller kjemikalier (legemiddel).
Our ships - and the men whose names they bear 
Fartøyene og mennene som ga dem navn ...
The men who gave their names to our ships 10 - 30 
Mennene som ga fartøyene navn 10-30
The Institute's vision is "Knowledge and advice for rich and clean oceans and coastal areas". 
Havforskningsinstituttets visjon er ”Kunnskap og råd for rike og rene hav- og kystområder”.
This means we will carry out scientific research to provide authorities, industry and the society in general with a broad and reliable basis for the management of our marine ecosystems. 
Dette betyr at vi skal utføre forskningsoppdrag som kan gi myndigheter, næring og samfunn et bredt og pålitelig grunnlag for forvaltning av våre marine økosystemer.
The aim of the management is to protect the marine environment and secure a high, but sustainable, yield of the fish stocks, other living marine resources and the aquaculture. 
Målet for forvaltningen er å verne det marine miljøet og sikre et langsiktig, godt utbytte fra fiskebestandene, andre levende ressurser og fra havbruket.
The character of the ecosystems and the environmental conditions require that such management must be based on extensive international cooperation, both among scientists and authorities. 
Økosystemene og miljøforholdene krever at en slik forvaltning baseres på et utstrakt internasjonalt samarbeid, både på forsker- og myndighetsnivå.
An important part of the research is directed towards fish stocks and other living resources which form the basis for the Norwegian fisheries. 
En viktig del av forskningen er rettet mot bestander som danner grunnlaget for norske fiskerier.
Monitoring stock fluctuations and continuously improve the knowledge will provide more reliable assessments of the marine production and hence better management. 
Ved å overvåke endringer og stadig forbedre kunnskapen, blir beregninger av bestandenes produksjon mer pålitelig og forvaltningen derfor bedre.
The environmental research is also extensive, both by monitoring climatic changes and chemical pollution, and by investigating how such factors may influence the conditions for the living resources. 
Miljøforskningen har også en bred plass, både for å overvåke klimatiske endringer og kjemisk forurensning, og for å undersøke hvordan dette kan påvirke livsvilkårene for levende marine ressurser.
This includes genetics, physiology, fish welfare and fish health. 
a. genetikk, fysiologi, fiskevelferd og fiskehelse.
Other research topics cover the ecosystem in the coastal zone, bottom fauna populations on the continental shelf and fishing gear technology. 
Andre forskningsoppgaver omfatter økosystemet i kystsonen, bunndyrsamfunn på kontinentalsokkelen og fangstteknologi.
The research carried out at IMR is initiated and financed through five research and advisory programmes and five special research programmes. 
Forskningen ved Havforskningsinstituttet blir initiert og finansiert gjennom fem forsknings- og rådgivingsprogram og fem rene forskningsprogram.
The extensive use of field observations gives Norwegian marine research special research strength, today as well as historically. 
Både i dag og i tidligere tider har omfanget av feltobservasjoner gitt norsk havforskning en spesiell styrke.
This will be illustrated in the following. 
Dette vil fremgå av det som følger.
The Institute's headquarters are at Nordnes Point in Bergen, Nordnesgaten 50. 
Havforskningsinstituttets hovedbygg ligger på Nordnes i Bergen, Nordnesgaten 50.
Here are the offices of the Managing Director, the Norwegian Marine Data Centre, the Public Relations and Communication Department, the Library and some technical support functions. 
Her er det kontorer for instituttets ledelse, Norsk marint datasenter, bibliotek, kommunikasjonsavdeling og en del tekniske støttefunksjoner.
The main building also houses research groups working on environmental quality, plankton, shellfish, fish health and genetics, and modern laboratories. 
Bygget huser også faggrupper som arbeider med miljøkvalitet, plankton, skalldyr, fiskehelse og genetikk.
Our building in Nordnesgaten 33 accommodates scientists and technicians studying fish resources, sea mammals and climate. 
I et bygg et par hundre meter sørover, Nordnesgaten 33, sitter forskere og teknikere som arbeider med fiskebestander, sjøpattedyr og klimastudier.
Just down the road, in C. Sundts gate 64, we find the research groups for fish capture, bottom habitats and observation methodology. 
I kort avstand herfra, i C. Sundts gate 64, finner vi faggruppene Fangst, Bunnhabitater og Observasjonsmetodikk.
Here is also the Centre for Development Cooperation in Fisheries organizing and implementing development projects by the use of skilled personnel from the Institute of Marine Research and the Directorate of Fisheries. 
Her er også Fiskerifaglig senter for utviklingssamarbeid som organiserer og gjennomfører bistandsprosjekter med medvirkning av fagpersonell fra Havforskningsinstituttet og Fiskeridirektoratet.
Further on, at Nykirkekaien, we find the Department of Administration and Services and the Research Vessels Department in premises rented from the Bergen Harbour Authority. 
På Nykirkekaien, litt lenger innover mot sentrum, finner vi Administrasjonsavdelingen og Rederiavdelingen som holder til i lokaler leid fra Bergen Havnevesen.
This is also where the Institute's research vessels tie up on their occasional visits to Bergen, and where their research trawls and other equipment are stored. 
Her er det også lager for redskap og forskningsutstyr, og det er forskningsfartøyenes faste kaiplass, når de en sjelden gang er i Bergen.
The Research Vessels Department has the responsibility for the operations and maintenance of our research vessels, and also the procurement and service of scientific equipment. 
Rederiavdelingen har ansvaret for drift og vedlikehold av forskningsfartøyene våre, og står for anskaffelse og betjening av vitenskapelig utstyr.
The Institute of Marine Research owns the vessels "G.O. Sars", "Johan Hjort", "Håkon Mosby" and "G.M. Dannevig". 
Havforskningsinstituttet eier ”G.O. Sars”, ”Johan Hjort”, ”Håkon Mosby” og ”G.M. Dannevig”.
In addition “Jan Mayen” and “Fangst” are chartered by the Institute for special research surveys in parts of the year. 
I tillegg leier vi ”Jan Mayen” og ”Fangst” til spesielle forskningsformål i deler av året.
Flødevigen Research Station lies on Hisøy near Arendal. 
Forskningsstasjonen Flødevigen ligger på Hisøy ved Arendal.
The main activities of the station today are related to research on environmental topics, biological production and carrying capacity, as well as providing management advice for the coastal zone. 
I dag er stasjonen særlig engasjert i forskning omkring miljøtilstand, biologisk produksjon, tålegrenser og verneområder i kystsonen og rådgivning knyttet til kystforvaltning.
Matre Research Station, on the shore of Masfjorden, north of Bergen, was established in 1971. 
Forskningsstasjonen Matre, som ble etablert i 1971, ligger i Matre i Masfjorden.
The station was extended and modernized in 2005/2006. 
Stasjonen ble utvidet og modernisert i 2005/2006.
The research has mainly been on salmon and trout, but after the modernization, activities have in addition included studies on climate effects, fish welfare and reproduction of marine fish species. 
På stasjonen har det i hovedsak vært arbeidet med laksefisk, men etter ombyggingen arbeides det i tillegg med spørsmål knyttet til klima, velferd og reproduksjon på marine arter.
Austevoll Research Station, which lies on the island of Huftarøy in Austevoll, was established in 1978. 
Forskningsstasjonen Austevoll ble etablert i 1978 på Huftarøy i Austevoll kommune.
The research activities cover bottom habitas, shellfish, sea mammals and fish, both as regards research and management advice. 
Virksomheten omfatter bunnhabitat, skalldyr, sjøpattedyr og fisk, både ved forskning og rådgivning.
The department provides important links to other research institutions in Tromsø. 
Avdelingen er et viktig bindeledd til andre forskningsmiljø i Tromsø.
International Zone ("Loophole") 
Internasjonal sone (”Smutthullet”)
Fishery Zone around Jan Mayen 
Fiskevernsonen ved Øst-Grønland
Icelandic Economic Zone 
Fiskevernsonen ved Jan Mayen
International Zone ("Banana Loophole") 
Internasjonal sone (”Smutthavet”)
Norwegian Economic Zone 
Norsk økonomisk sone
DR. FRIDTJOF NANSEN • built: 1993 • 56,7 m • 1444 brt 
DR. FRIDTJOF NANSEN • byggeår: 1993 • 56,7 m • 1444 brt
FANgST • built: 2000 • 15,0 m • 25 brt 
FANgST • byggeår: 2000 • 15,0 m • 25 brt
Vessels and activities 
Fartøyer og aktiviteter
A comprehensive programme for the research cruises is prepared annually, based on ongoing and planned research. 
Med utgangspunkt i pågående og planlagte forskningsoppgaver blir det årlig utarbeidet et toktprogram for Havforskningsinstituttets forskningsfartøyer.
This is challenging puzzle in which research requirements, efficient vessel operation and concerns of the ships' personnel must all be taken into account. 
Dette er et krevende puslespill der hensyn til forskningens behov, rasjonell drift og bemanning må samordnes.
The Research Vessels Department is responsible for the implementation of the overall programme, while any particular cruise has a scientist in charge, working in close collaboration with the captain of the vessel. 
Det er instituttets Rederiavdeling som har ansvaret for å gjennomføre toktprogrammet, mens det enkelte tokt blir ledet av en forsker i nært samarbeid med fartøyets kaptein.
The larger research vessels are operated 24 hours per day in a revolving watch system throughout the cruise that typically lasts for 3 to 4 weeks. 
De store forskningsfartøyene har helkontinuerlig drift slik at det ved en vaktordning arbeides 24 timer i døgnet gjennom hele toktet, som typisk varer 3-4 uker.
This system gives a very high utilization of the investment in ships and equipment. 
Dette gir en meget høy utnyttelse av det som er investert i fartøy og utstyr.
Dr. Fridtjof Nansen 
M. Dannevig Fangst
SARS • built: 2003 • 77,5 m • 4067 brt 
SARS • byggeår: 2003 • 77,5 m • 4067 brt
HÅKON MOSBY • built: 1980 • 47,5 m • 493 brt 
HÅKON MOSBY • byggeår: 1980 • 47,5 m • 493 brt
DANNEVIg • built: 1979 • 27,8 m • 171 brt 
DANNEVIg • byggeår: 1979 • 27,8 m • 171 brt
Photo: Pål Buhl-Mortensen 
Foto: Pål Buhl-Mortensen
Every year, our research vessels gather large quantities of environmental and fisheries data by direct measurements and by collecting samples of various kinds. 
Med forskningsfartøyene gjør vi målinger og samler inn prøver som årlig gir store mengder observasjonsdata fra miljøet, fra fiskebestandene og fra andre organismer i havet.
The data and observations are to a large extent evaluated and processed on board, while further analyses are carried out on land. 
Dette er fysiske, kjemiske og biologiske data som i stor grad blir bearbeidet om bord, mens de videre analysene foretas i land.
The data provide us with knowledge on the changes and status of our ocean areas. 
Samlet gir de oss kunnskap om tilstand og endringer i våre havområder.
The fish taken by the trawls are sorted into species, weighed and the length is measured. 
Fisken fra trålhalene blir sortert etter art, lengdemålt og veid.
The otoliths (tiny stones in the ear) let us determine their age, and the stomach contents are analysed in order to find out what they have eaten. 
Vi tar ut øresteinene (otolittene) for å bestemme fiskens alder, og fiskens mageinnhold blir analysert for å kartlegge fiskens diett.
Fish data from the trawl hauls provide the basic information that we use to interpret the acoustic data. 
Basert på ekkodataene og prøver fra trålhalene, kan ekkomengden omregnes til antall fisk.