natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These could be competing products one wants to resemble or distinguish oneself from, or one’s own products. 
Dette kan være konkurrerende produkter man ønsker å ligne eller skille seg fra, eller egne produkter.
How similar or different are they? 
Hvor like eller ulike er de?
When the degree of similarity is determined, one uses words to describe what characterizes the product. 
Når graden av likhet er bestemt, beskriver man med ord hva som karakteriserer produktet.
Statistics and product maps 
Statistikk og produktkart
The words are entered into a computerized system. 
Ordene settes inn i et datasystem.
Here the frequency of words is tabulated. 
Her lages blant annet en frekvenstabell som viser hvor ofte ordene forekommer.
The data is subjected to multivariate analysis – statistical analysis with several simultaneous variables – and a product map is generated. 
Dataene analyseres multivariat – en statistisk analyse med mange variabler samtidig – og man får ut et produktkart.
When this is combined with surveys of what consumers like, one has a good basis for choosing which products to introduce to market. 
Når dette settes sammen med undersøkelser av hva forbrukere liker, har man et godt grunnlag for å velge hvilke produkter som skal komme på markedet.
“For food companies checking quality or working on product development, this is both a simpler, faster and cheaper way of assessing products,” says senior researcher Tormod Næs, who heads the statistics aspect of the project. 
– For matbedrifter som skal kontrollere kvalitet eller arbeide med produktutvikling er dette både en enklere, raskere og billigere måte å vurdere produktene på, sier seniorforsker Tormod Næs, som leder statistikk-delen av prosjektet.
Describes and compares products 
Beskriver og sammenlikner produkter
Another oft-used method is called “projective mapping,” and was developed by Nofima (then Matforsk) in the 1980s. 
En annen, mye brukt metode kalles «projective mapping», og ble utviklet av Nofima (den gang Matforsk) på 1980-tallet.
The method has been frequently applied by many large food producers since. 
Metoden har blitt brukt flittig av mange store matprodusenter siden da.
The classic way of doing this is to give participating consumers a blank A3 sheet and ask them to place product samples on the sheet. 
Den klassiske måten å utføre dette på er å gi forbrukerne som deltar et blankt A3-ark og be dem sette produktprøver på arket.
Participants are to position the samples such that those that are similar are close to each other on the sheet, while those that differ are far from each other. 
Deltakerne skal plassere prøvene slik at de som ligner hverandre står nær hverandre på arket, og de som er ulike kommer langt fra hverandre.
This allows one to map similarities and differences between products. 
Slik kan man kartlegge likheter og forskjeller mellom produkter.
Now the Nofima researchers have developed this method to allow for feedback on why consumers eat what they eat. 
Nofima-forskerne har nå utviklet denne metoden for å gi rom for tilbakemeldinger om hvorfor forbrukerne spiser det de spiser.
“This is a projective technique that we know from psychology. 
– Dette er en projekiv teknikk som vi kjenner fra psykologien.
The idea is that spontaneous reactions to the entirety of a product provides more information on users and their habits, and sometimes also on their preferences,” Varela says. 
Ideen er at spontane reaksjoner på helheten i et produkt gir mer informasjon om brukerne og deres vaner og av og til også deres preferanser, sier Varela.
Bread test 
Brødtest
In a trial sixty consumers were invited to Nofima to test different types of bread. 
I et forsøk ble seksti forbrukere invitert til Nofima for å være med og teste ulike brødsorter.
All were wholemeal breads, but with varying degrees of coarseness and with different types of grain – wheat, oats and rye. 
De var alle grovbrød, men av forskjellig grovhet og ulike kornslag – hvete, havre og rug.
The participants tasted and smelled the breads and were given a look at their packaging. 
Deltakerne smakte og luktet på brødene og fikk se innpakningen de kom i.
Afterwards they grouped the bread samples according to what they themselves would have chosen, and described their preferences. 
Etterpå grupperte de brødprøvene ut fra hva de selv ville ha valgt, og beskrev preferansene sine.
The results provided far more detailed information on the consumers and their habits, and enabled bread producers to direct different types of bread at different types of consumers. 
Resultatene ga mye mer detaljert informasjon om brukerne og deres vaner, og gjorde brødprodusentene i stand til å rette ulike brødsorter mot ulike brukergrupper.
Where one type of bread was particularly suited for families or packed lunches, other types were more appropriate for soup, a side dish for a meal or a healthy trend diet. 
Hvor ett brød viste seg å være særlig egnet som familiebrød eller til matpakka, var andre brødsorter mer egnet til suppe, tilbehør til middager eller som sunn trendkost.
“The method gives the producers detailed information on the market and the drivers behind what people like and dislike,” Varela says. 
– Metoden gir produsentene detaljert informasjon om markedet og driverne bak hva folk liker og ikke liker, sier Varela.
“Not least, it’s a very fast method to use, because it’s the spontaneous reaction one is looking for.” 
– Ikke minst er det en svært rask metode å bruke, siden det er den spontane reaksjonen man er ute etter.
Research and industry in collaboration 
Forskning og industri i samarbeid
Research is being carried out in close cooperation with major industry players. 
Forskningen gjøres i nært samarbeid med store industriaktører.
Other and more established methods are also tested in the project. 
I prosjektet testes også andre og mer etablerte metoder.
Nofima also offers courses to companies wishing to employ sensory methods, so that they may ensure that the method is used correctly and that the results are correctly interpreted. 
Nofima tilbyr også kurs for bedrifter som ønsker å bruke sensoriske metoder, slik at de kan være sikre på at metoden brukes rett og resultatene tolkes på riktig måte.
Consumer and sensory sciences Raw materials and process optimisation 
Råvare og prosess Sensorikk, forbruker og innovasjon
consumer insight fish product development statistics 
forbrukerinnsikt hurtigmetoder statistikk
Our scientists have expertise in understanding raw material variation, efficient production processes, rapid and precise measurement techniques and statistical process control and optimisation. 
Våre forskere har kompetanse på råvarer, effektiv produksjon og råvareutnyttelse, måling og styring.
Tools for the efficient use of resources 
Verktøy for effektiv ressursutnyttelse.
Advice and training in areas such as knowledge of raw materials, salt reduction and recipe development. 
Råd og opplæring innen blant annet råvarekunnskap, saltreduksjon og reseptutvikling.
The production of food can be made not only more sustainable but also more profitable by using knowledge about the quality of raw materials and how it can be measured and utilised optimally. 
Med kunnskap om råvarenes egenskaper og hvordan de kan benyttes mest mulig effektivt, både med tanke på økonomi, bærekraft, helse og miljø, kan imidlertid matprodusentene forhindre uønskede variasjoner.
Influences on quality 
Kunnskap om råvarekvalitet
Changes in climate can influence the baking properties of wheat proteins, and thus the quality of the bread. 
Definisjonen av god kvalitet avhenger av hva råvaren skal brukes til, og er ofte sammensatt av flere ulike faktorer.
Our research on wheat has shown that growing seasons with low temperature and lots of rain give weaker (less elastic) gluten in the wheat, and that differences in quality between locations are larger. 
Både korn og kjøtt er proteinrike råvarer, og kvaliteten er derfor nært knyttet til proteinenes egenskaper i sammenheng med andre ernæringsmessige og strukturelle komponenter.
The tenderness of meat is closely correlated with hereditary factors. 
Klimaendringer kan for eksempel påvirke kvaliteten til hveteproteinet, og dermed også kvaliteten på brødet som bakes.
Understanding raw material quality from cell studies 
Studerer celler for å forstå råvarekvalitet
Our scientists have developed a good cell model system for muscle based on muscle stem cells from tenderloin of beef. 
Våre forskere har utviklet et godt modellsystem basert på stamceller fra ytrefilet av storfe.
This makes it possible to identify the biological mechanisms that are important for meat quality, and how various factors such as genes, environment, feed and processing influences the quality of, for example, beef. 
Dette gjør det mulig å studere hvilke mekanismer som er viktige for kjøttkvalitet, og hvordan gener, miljø, fôr og behandling påvirker storfekjøtt.
Relevant quality criteria are tenderness, juiciness and flavour. 
Aktuelle kvalitetskriterier er mørhet, saftighet og smak.
Quality measurements and statistical analysis of large datasets 
Spektroskopiske målinger og statistiske metoder
Expertise in statistics and data modelling is central in the development of rapid measurement methods. 
Sentralt i utviklingen av målemetoder er også kunnskap innen statistikk og datamodellering.
Better use of residual raw materials 
Optimale prosesser ved hjelp av måling og styring
Increasing the exploitation of raw materials and minimising waste are important for the scientists at Nofima. 
Variasjon i råvarekvalitet kan kontrolleres ved hjelp av riktig prosessering og lagring.
This contributes to higher quality of residual raw materials. 
Vi jobber også med sorteringsteknologi for bedre og mer nøyaktig sortering av råvarer til ulike produkter eller kvalitetskategorier.
bioprocessing processing raw materials residual raw materials spectroscopy statistics 
bioprosesser prosess råvare råvarekvalitet restråstoff spektroskopi statistikk
Anlaug Ådland Hansen 
Anlaug Ådland Hansen
Scientist Phone: +47 986 38 084 anlaug.hansen@nofima.no 
Forsker Tlf.: +47 986 38 084 anlaug.hansen@nofima.no
Scientist Anlaug Ådland Hansen and her colleagues at Nofima have identified the bacteria that are present in fresh-packed cod, and determined how the growth of these can be prevented in the best possible manner by the choice of packaging method and packaging material. 
Forsker Anlaug Ådland Hansen og hennes kollegaer i Nofima har kartlagt hvilke bakterier som finnes på torsken som pakkes fersk, og forsket på hvordan fremveksten av disse kan hindres best mulig gjennom emballeringsmetode og emballasje.
By taking samples of fresh cod fillets, they have found three types of bacteria that are known to be particularly detrimental to cod when it comes to the development of odour and taste. 
Gjennom å ta prøver av fersk torskefilet, har de funnet tre bakterietyper som vi vet er spesielt uheldige for torsken når det gjelder utvikling av lukt og smak.
The three bacteria are Photobacterium, Pseudomonas and Shewanella, and all occur naturally in the fish. 
De tre heter Photobacterium, Pseudomonas og Shewanella, og finnes naturlig på fisken i utgangspunktet.
The amounts of the three bacteria that are included with the fish in the packaging before the fish is sent to the shops differ, depending on the quality of the raw material. 
Mengden av de ulike bakteriene som blir med helt inn i pakningen før fisken sendes ut i butikk, varierer i ulik grad ut fra råvarekvaliteten.
The production environment 
Produksjonsmiljøet viktig
“The amount that accompanies the fish into the packaging depends on the level of cleanliness during production. 
– Hvilken mengde som følger med inn i forpakningen, avhenger av renholdsrutinene under produksjonsprosessen.
The production environment affects without doubt the bacteria we find,” says Hansen. 
Produksjonsmiljøet påvirker helt klart hvilke bakterier vi finner, sier Hansen.
The task of the scientist is to ensure that the various bacteria are given as poor growth conditions as possible when the fish is placed in the packaging. 
Forskerens oppdrag er å sørge for at de ulike bakteriene har så dårlige vekstvilkår som overhodet mulig når fisken havner i pakningen.
After identifying the bacteria, Anlaug Ådland Hansen has conducted experiments with different packaging gases in order to determine the growth of the various bacteria in fresh cod. 
Etter å ha identifisert «bakteriefienden» har Anlaug Ådland Hansen gjort forsøk med ulike pakkegasser for å se fremveksten av de ulike bakterietypene på fersk torsk.
It has previously been shown that the best method of getting rid of Photobacterium from cod is by freezing. 
Tidligere er det påvist at torsken helst bør fryses for å ta knekken på bakterien Photobacterium.
Hansen has now shown that a mixture of gases that differs from the normal packaging gas used for meat and fish can give equally good results for this bacterium in particular. 
Nå kan Nofima-forskeren dokumentere at en annen gassblanding enn den vanlige pakkegassen som brukes på kjøtt og fisk, kan ha tilsvarende godt resultat på spesielt denne bakterien.
“The more we know about the enemy, the easier it is to combat it,” she points out. 
– Jo mer vi vet om fienden, jo lettere kan vi bekjempe den, illustrerer hun.
The new knowledge has been gained in a large research project about live storage, known as “CATCH”. 
Den nye kunnskapen kommer fra et stort forskningsprogram om levendelagring, kalt CATCH.
The programme is to last for four years and is financed with NOK 29 million from the “Sustainable Innovation in Food and Bio-based Industries (BIONAER)” programme from the Research Council of Norway. 
Programmet går over fire år og er finansiert med 29 millioner kroner via Bionær-programmet i Norges forskningsråd.
Scientist Anlaug Ådland Hansen from Nofima estimates that the shelf-life in the shops can be increased by up to 20%, if all other conditions are optimal for the storage. 
Forsker Anlaug Ådland Hansen i Nofima anslår at hylletiden i butikk kan økes med opp mot 20 prosent, hvis alle forhold ligger til rette for god lagring.
Photo: Jon-Are Berg-Jacobsen © Nofima 
Foto: Jon-Are Berg-Jacobsen © Nofima
Scientists taking samples from a fish for analysis. 
Forskerne tar ut prøver fra en fiskemuskel for videre analyser.
The scientists apply bacteria to the fish, which is subsequently packaged and stored for analysis. 
Forskerne påfører bakterier på fiskestykker, som deretter emballeres og lagres for analyser.
Cod is packaged in a tray-sealing unit for the addition of a mixture of packaging gases (carbon dioxide, oxygen or nitrogen) whose composition is exactly known. 
Torsk emballeres i en skålpakkemaskin for tilførsel av eksakt blanding av pakkegasser (karbondioksid, oksygen eller nitrogen).
The packaging takes place in Nofima’s packaging facility at Ås. 
Pakkingen foregår i Nofimas pakkehall på Ås.
A Petri dish showing the growth of bacteria. 
Bakterieskål som viser vekst av bakterier.
A single bacterium, invisible to the naked eye, has grown to a visible colony that can be quantified. 
Èn liten bakterie, usynlig for øyet, vokser opp til en synlig og tellbar koloni.
This is an example of a traditional method of analysing bacteria. 
Et eksempel på tradisjonell bakterieanalysemetode.
High oxygen 
Høyoksygen
The most commonly used packaging gas in Norway today consists of 60% carbon dioxide and 40% nitrogen. 
Den vanligste pakkegassen i bruk i Norge i dag består av 60 prosent karbondioksid og 40 prosent nitrogen.
“Packaging the fish with the normal packaging gas does have a certain effect on Photobacterium, but the growth of this bacterium in particular is more strongly inhibited by replacing nitrogen with high oxygen. 
– Å pakke med vanlig pakkegassblanding har hatt noe effekt på Photobacterium, men ved å erstatte nitrogen med høyoksygen hemmes denne spesielle bakterien enda mer.
The packaging gas mixture also has an inhibitory effect on the other bacteria we found in fish, and this means that the industry should now focus on using high oxygen in the packaging process,” says Hansen. 
Pakkegassblandingen har også hemmende effekt på de øvrige bakterietypene vi har funnet på fisken, og betyr at industrien heretter bør fokusere på høyoksygen i pakkeprosessen, sier forskeren.
She estimates that the shelf-life in the shops can be increased by up to 20%, if all other conditions are optimal for the storage. 
Hun anslår at hylletiden i butikk kan økes med opp mot 20 prosent, hvis alle forhold ligger til rette for god lagring.
“The levels of bacteria in the raw material, the choice of packaging method and the storage temperature are all crucial to obtaining a long shelf-life. 
– Bakterienivå i råvaren, valg av pakkemetode og lagringstemperatur har avgjørende betydning for holdbarheten.
The lower the initial levels of bacteria in the product, the longer the shelf-life that can be achieved. 
Jo lavere bakterietall det er på produktet i utgangspunktet, jo lengre holdbarhet kan du oppnå.
In addition to this, choosing the best packaging method ensures the best possible quality and longest possible shelf-life.” 
Velger du i tillegg den beste pakkemetoden er du sikret best mulig kvalitet og lengst mulig holdbarhet.
Hansen is somewhat sceptical to the extension of the shelf-life of fresh cod to 10 days, using the current packaging methods. 
Hansen er noe skeptisk til at man ved dagens pakkemetoder strekker holdbarheten på fersk torsk til 10 dager.
“The knowledge we have gained from this project leads me to believe that the current practice of stating a shelf-life of 10 days is somewhat exaggerated. 
– Med kunnskap fra dette prosjektet vil jeg si at dagens praksis med 10 dagers holdbarhet, er litt i overkant.
In contrast, the use of high oxygen has the potential to increase shelf-life. 
Høyoksygen gjør derimot at du har potensiale til å øke holdbarhetstiden.
In the best case, with low initial levels of bacteria in the raw material and packaging using high oxygen, a shelf-life of 12 days can be achieved,” says Hansen. 
Optimalt hvis du har lavt bakterienivå i råvaren og for eksempel velger høyoksygen, kan du oppnå 12 dagers holdbarhet, sier forskeren.
The choice of packaging material is also important. 
Valg av emballasje er også vesentlig i det totale bildet.
Packaging in a Thermoform machine changes the properties of the packaging somewhat. 
Ved pakking i termoformmaskin, blir emballasjeegenskapene endret noe.
It is, therefore, important to know the barrier properties of the final packaging in the actual storage conditions,” explains Hansen. 
Da er det viktig å vite barriereegenskapene til den ferdige pakningen under reelle lagringsbetingelser, forklarer forskeren.
Working with two of the partners of the CATCH project, Tommen Gram, who manufactures plastic film, and Multivac, who produces packaging machines, Nofima scientist Anlaug Ådland Hansen is coming ever closer to optimal packaging, by measuring how much gas escapes from the plastic package at the recommended storage temperature for fresh cod. 
Gjennom å måle hvor mye gass som lekker ut av plastemballasjen under anbefalt lagringstemperatur for fersk torsk, kommer Nofima-forskeren sammen med to av partnerne i CATCH-prosjektet: plastfilmleverandøren Tommen Gram og pakkemaskinprodusenten Multivac, stadig nærmere en optimal forpakning.
The longest possible shelf-life for fresh cod on the market will in this way be ensured. 
Slik sikres lengst mulig holdbarhet for ferske torskeprodukt i markedet.
February 2016 Oddny Johnsen, Krysspress 
22. februar 2016 Oddny Johnsen, Krysspress
Most consumers will not notice any difference. 
De aller fleste vil uansett ikke kjenne forskjell i smaken.
In a research project with the goal of developing tasty products based on lamb and mutton, researchers at Nofima have carried out tests both with a trained sensory panel and with consumers. 
I et forskningsprosjekt der målet er å utvikle smakfulle produkter av sau og lam, er det gjennomført tester både med Nofimas sensoriske panel – profesjonelle smaksdommere – og blant vanlige forbrukere.
One of the conclusions is that mutton has a large potential. 
En av konklusjonene er at bruk av sauekjøtt har stort potensial.
The overall aim in the project was to test the market potential of mutton to improve the use of the raw materials and to increase added value. 
Bedre råvareutnyttelse og økt merverdi er målet.
D escriptive words 
Beskrivende ord
Can the meat be described as sour, metallic, like wet wool, of liver, rancid, cloying, or malodour? 
Lukter og smaker kjøttet intenst, syrlig, metall, våt ull, lever, harskt, emment, fåreaktig, eller stramt?
Is the meat tough, tender, juicy, fatty or grainy? 
Og er kjøttet hardt, mørt, saftig, fett eller kornete?
Which words have positive associations, and which ones negative? 
Hvilke ord er positivt ladd, og hvilke er negativt ladd?
The test was carried out in March 2015 with 90 consumers who tasted samples from three legsof lamb (from an animals aged four months) and samples from three legs of mutton (from an animals aged four years). 
Testen ble gjennomført i mars 2015 med 90 forbrukere som fikk smake på tre prøver med lammekjøtt (fire måneder gammelt lam) og tre prøver med sauekjøtt (fire år gammel sau).
“The consumers were asked to indicate their liking of the sample on a scale from 1-9, and subsequently to select the words they would use to describe the sample,” explains Kristine Myhrer. 
– Forbrukerne ble bedt om å svare på en skala fra 1-9 hvor godt de likte prøvene og deretter velge hvilke ord de ville bruke for å beskrive prøve, forklarer Kristine Myhrer.
“Lean”, “mild” and “tender” were the most prominent words in the description of the lamb. 
«Mager», «mild» og «mør», skilte seg ut i beskrivelsen av lammekjøttet.
“Mild”, “juicy”, and “tender” were most commonly used for descriptions of the mutton. 
«Mild», «saftig», og «mør», var beskrivelser som ble brukt om sauekjøttet.
Finally, the consumers were asked to complete a questionnaire about their consumption of lamb and mutton, and their attitudes to the two types of meat. 
Til slutt ble forbrukerne bedt om å svare på et spørreskjema om sitt forbruk av lammekjøtt og sauekjøtt, og sine holdninger til de to ulike fårekjøtt-typene.
“When consumers are asked to choose which type of meat they would serve for an Easter meal or for the traditional Norwegian autumn meal based on lamb and cabbage, most consumers stated that they preferred lamb to mutton. 
– Når forbrukerne blir bedt om å velge hva de vil servere til påskemiddag eller høstens får-i-kål, foretrekker de langt fleste lam framfor sau.
However, our experiments demonstrate that consumers do not perceive large differences between lamb and mutton when they do not know what they are eating. 
Men sannheten er at forbrukere ikke opplever store forskjeller mellom lam og sau når de ikke vet hva de spiser.
Sensory 
Sensorikk
Sensory analysis describes properties that the human senses can experience when eating and drinking: the smell, taste, appearance and the texture of a product. 
Sensorikk er et fagområde som beskriver egenskaper som menneskelige sanser kan oppfatte, enten ved å lukte, smake, se, berøre eller høre på et produkt.
Only by studying human senses can we understand how food is experienced by the consumer. 
Det er bare ved å studere menneskelige sanser vi kan forstå hvordan mat oppfattes av forbrukeren.
The professional assessors at Nofima have been selected on the basis of their abilities to smell and taste, which satisfy the ISO requirements for sensory analysis. 
De profesjonelle smaksdommerne i Nofimas sensoriske panel, er valgt ut på grunnlag av sine lukt- og smaksevner som tilfredsstiller ISO-krav for sensorisk analyse.
The sensory panel undergo regular training, testing and monitoring. 
Det sensoriske panelet blir trenet, testet og kontrollert regelmessig.
The sensory assessors do never discuss whether they like or do not like what they eat: instead they take an analytical approach to how the food can be described. 
De sensoriske smaksdommerne smaker ikke om det de spiser er godt eller ikke godt, men har en analytisk tilnærming til hvordan smak, lukt og tekstur på mat kan beskrives.
The lamb is also experienced as somewhat more tender than mutton. 
Lammekjøttet oppfattes som noe mørere enn sauekjøttet.