natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The information basis and how it is considered is one of many things that is being analysed in the project. 
Kunnskapsgrunnlaget og hvordan dette er vurdert er en av mange ting som analyseres i prosjektet.
Could there be too much knowledge? 
Kan det bli for mye kunnskap?
One of the objectives of the Coreplan project is to map whether all interests in the coastal zone are considered in the discussion when decisions are made. 
Et av målene til prosjektet Coreplan, er å kartlegge om alle interesser i kystsonen er med i diskusjonen når avgjørelsene tas.
A perspective from biology is that nature provides a variety of services – such as clean water, shelter for animals, fish and birds, that are important to us and from which we can harvest. 
Et perspektiv fra biologien er at naturen yter menneskene en rekke tjenester – slik som rent vann, tilholdssted for dyr, fisk og fugl, som er viktige for oss, og som vi kan høste av.
Nature can give us recreational opportunities and contribute to our identity. 
Naturen kan gi oss rekreasjonsmuligheter, og også bidra til vår identitet.
These services are termed the ‘ecosystem services’. 
Disse tjenestene kalles på fagspråket «økosystemtjenester».
Such services may correspond to different kinds of values for us. 
Slike tjenester kan tilsvare ulike slags verdier for oss.
Social scientists are now investigating whether it would be expedient to use this perspective in coastal zone plans. 
Samfunnsforskerne undersøker nå om det vil være hensiktsmessig å bruke dette perspektivet i kystsoneplaner.
The scientists have been met with both enthusiasm and scepticism as they present this new way of thinking about planning. 
Forskerne blir møtt både med begeistring og skepsis når de legger frem den nye måten å tenke planlegging på.
Among the more restrained inputs Kvalvik and her colleagues have received, is the concern that there is already a lot to be considered in planning. 
Blant de mer tilbakeholdne innspillene Kvalvik og hennes kolleger har fått, er bekymringen om at det allerede er mye å ta hensyn til i planleggingen.
The new approach will provide even more. 
Den nye tilnærmingen vil gi enda mer.
Information is important, but if it is too much, it may become unmanageable. 
Informasjon er viktig, men er det for mye, kan det bli uhåndterlig.
“One planner we talked to meant that you perhaps did not need so much information – there are often huge amounts of data to relate to. 
– En planlegger vi snakket med, mente at man kanskje ikke trenger fullt så mye kunnskap – det er jo ofte enorme datamengder å forholde seg til.
But coastal zone plans are often about conflict resolution, and the new approach may contribute another type of insight that may be good,” says Ingrid Kvalvik. 
Men kystsoneplaner handler ofte om konfliktavklaring, og den nye tilnærmingen kan kanskje bidra med en annen type innsikt som kan være bra, sier Kvalvik.
Information is gathered and organised to make it easier to make decisions about how the coastal areas could be used. 
Kunnskapen samles og organiseres for å gjøre det lettere å ta avgjørelser om hvordan kystområdene skal kunne brukes.
“We are going through a large amount of data at the moment, and still have more key people to talk to. 
– Vi går nå gjennom et stort datamateriale, og har fortsatt flere nøkkelpersoner vi skal snakke med.
The question is whether there can be other ways to identify the resources in the coastal zone and their benefits to humans than those we use today, which can make the planning process better,” says Kvalvik. 
Spørsmålet er om det kan finnes andre måter å identifisere og verdsette verdiene i kystsonen enn de vi bruker i dag, som kan gjøre planprosessen bedre, sier hun.
Market researchers at Nofima survey the attitudes held by market actors and advises about strategies for environmental labelling. 
Nofimas markedsforskere kartlegger markedsaktørenes holdninger og gir råd om strategier for miljømerking.
Pirjo Honkanen 
Bjørg Helen Nøstvold
Research Director Phone: +47 915 94 520 pirjo.honkanen@nofima.no 
Forsker Tlf.: +47 905 34 990 bjorg.nostvold@nofima.no
Advice in environmental labelling 
Rådgiving om miljømerking
Market and marketing knowledge 
Markedskunnskap
Marketing researchers at Nofima have long experience in issues related to how various market actors relate to sustainability and environmental labelling, and the selection of sensible strategies. 
Nofimas markedsforskere har i lang tid jobbet med problemstillinger knyttet til hvordan ulike markedsaktører forholder seg til bærekraft- og miljømerking, og hvilke strategier som er fornuftig å velge.
The aim is to identify how the Norwegian seafood industry can best adapt to the concept of sustainability, and how to use this as part of its marketing strategy. 
Målet er å identifisere hvordan norsk sjømatnæring best mulig kan tilpasse seg til, og bruke bærekraft som del av en markedsføringsstrategi.
We also carry out research into the ideas, knowledge and attitudes of consumers, both to certified and to organic seafood, in various markets. 
Vi forsker også på forbrukernes oppfatninger, kunnskap og holdninger både til sertifisert og til økologisk sjømat i ulike markeder.
Consumers and purchasers – perceptions of sustainability 
Forbrukere og innkjøpere – oppfatninger om bærekraft
Sustainability appears to be a long-lived global trend, but different markets place their focus on different types of sustainability. 
Bærekraft synes å være en global vedvarende trend, men det er ulikt fokus på type bærekraft i de ulike markedene.
Social sustainability is important for both purchasers and consumers in France, while the focus is more on environmental sustainability in Great Britain and Germany. 
I Frankrike er sosial bærekraft viktig for både innkjøpere og forbrukere, mens det i Storbritannia og Tyskland er mer fokus på det miljømessige.
Germany generally places stronger certification requirements than other markets. 
Tyskland stiller generelt strengere krav til sertifisering enn de andre markedene.
This opens the possibility for differentiation strategies towards purchasers 
Dette åpner for muligheter for differensiering overfor innkjøpere, basert på ulik grad av sertifisering.
Our research has shown that the trend for sustainability is not primarily driven by consumers: it has been created by environmental organisations and supermarkets.. 
Forskningen vår viser at bærekraft ikke er en forbrukerdrevet trend, men snarere en trend skapt av miljøorganisasjoner og supermarkeder.
Another project investigated whether labelling fish products as “line-caught” leads to higher prices in the supermarkets. 
I et annet prosjekt undersøkte vi om merking av fiskeprodukter som «krokfanget», ville gi høyere pris i supermarkedene.
It became clear that packets of frozen cod and haddock obtained 22% higher prices when they were labelled with “line-caught”. 
Det viste seg at pakker med fryst torsk og hyse kunne høyne prisen med 22 % når de var merket «krokfanget».
International or Norwegian strategy? 
Internasjonal eller nasjonal strategi?
Established international labelling arrangements such as MSC (“Marine Stewardship Council”) currently certify several Norwegian fisheries. 
Etablerte internasjonale merkeordninger som MSC (Marine Stewardship Council) sertifiserer i dag flere norske fiskerier og aktører.
Many people believe, however, that it would be better if Norway took care of this itself, but it is not certain that this would be profitable. 
Likevel mener flere at vi heller burde gjort dette selv, men det er usikkert om dette vil lønne seg økonomisk.
Market researchers at Nofima have investigated the possibilities for a Norwegian certification system, and have surveyed attitudes to sustainability in the markets. 
Nofimas markedsforskere har undersøkt mulighetene for en nasjonal sertifisering, og kartlagt holdninger til bærekraft i markedene.
Our investigations have shown that it is unrealistic to expect to succeed without certification in many important markets, and that the industry must stand unified behind a Norwegian certification and labelling system, if it is to work. 
Våre undersøkelser viser at det er urealistisk å klare seg uten sertifisering i mange viktige markeder, og at næringen må stå samlet dersom en nasjonal sertifiserings- og merkeordning skal kunne fungere.
Organic seafood 
Økologisk sjømat
Nofima is currently working to survey what consumers understand by the term “organic seafood”, and how this should be communicated to consumers. 
Nofima jobber for tiden med å kartlegge hva forbrukere forstår med økologisk sjømat, og hvordan dette bør kommuniseres til forbrukerne.
The aim is to draw up advice and guidelines for how the EU regulations for organic seafood should be formulated. 
Målet er å utvikle råd og retningslinjer for hvordan EUs regelverk for økologisk sjømat bør utformes.
The advice will be based on a scientific review of existing knowledge, supplemented by newly acquired knowledge where needed. 
Rådene vil baseres på en vitenskapelig gjennomgang av eksisterende kunnskap og innhenting av ny kunnskap ved behov.
environment labelling marketing strategy organic food supermarket sustainability 
bærekraft forbruker miljø miljømerke miljøstrategi miljøvennlig sertifisering supermarked
Division Director Phone: +47 992 96 284 magnar.pedersen@nofima.no 
Divisjonsdirektør Tlf.: +47 992 96 284 magnar.pedersen@nofima.no
“A higher degree of market orientation can lead to better times for the fillet industry,” says Scientist Finn-Arne Egeness at the food research institute Nofima. 
– Større grad av markedsorientering kan gi bedre tider for norsk filetindustri, mener forsker Finn-Arne Egeness ved matforskningsinstituttet Nofima.
He refers to the fact that Norwegian exporters’ answer to the double frozen hand-filleted cod fillet produced in China has been an increased concentration on fresh fillet products of cod. 
Han viser til at norske eksportørers svar på dobbeltfryst håndfiletert torskefilet produsert i Kina har vært en økt satsning på ferske filetprodukter av torsk.
“This has been a reasonable strategy because fresh products have been paid higher than frozen products. 
– Dette har vært en fornuftig strategi fordi en har fått bedre betalt for ferske enn fryste produkter.
But Nofima’s analyses also point to the fact that frozen Norwegian fillet products achieve higher prices than Chinese products. 
Men Nofimas analyser viser at også fryste norske filetprodukter oppnår bedre priser enn kinesiske produkter.
This shows that the market differentiates between fillet products produced from fresh and frozen raw materials,” says Egeness. 
Dette forteller at markedet skiller mellom filetprodukter produsert av ferskt og tint råstoff, sier Egeness.
High fresh quality 
Høy fersk kvalitet
He refers to conversations with British buyers that indicate that possibly the most important reason that Norwegian fillet products achieve higher prices than Chinese double frozen products is that Norwegian producers have access to fresh raw material. 
Han viser til samtaler med britiske innkjøpere som antyder at den kanskje viktigste årsaken til at norske filetprodukter oppnår bedre priser enn kinesiske dobbeltfryste produkter, er at norske produsenter har tilgang på ferskt råstoff.
“This difference in quality can be strengthened further by Norwegian producers choosing an even better raw material in the production of frozen products,” says Egeness. 
– Denne kvalitetsforskjellen kan styrkes ytterligere ved at norske produsenter velger et enda bedre råstoff i produksjonen av fryste produkter, sier Egeness.
Currently, the best raw material is primarily used for fresh products. 
I dag går det beste råstoffet primært til fersk anvendelse.
Egeness has written a report as part of the project “Production in China: Factors that influence the market for white fish” (financed by the Norwegian Seafood Research Fund (FHF), Norwegian Fishermen’s Sales Organisation, the Norwegian Seafood Council and Nordea.) 
Han har skrevet en rapport som en del av prosjektet «Produksjon i Kina: Faktorer som påvirker markedet for hvitfisk» (finansiert av Fiskeri- og havbruksnæringens forskningsfond (FHF), Norges Råfisklag, Norges Sjømatråd og Nordea.)
Find Norwegian advantages 
Finn norske fortrinn
The main conclusion of his report is that China’s most important advantage is a unique access to low-cost labour and good infrastructure that enables it to supply frozen cod fillets to the EU at a lower price and more accurate specifications than the competitors. 
Hovedkonklusjonen til Egeness er at Kinas viktigste fortrinn er en unik tilgang til billig arbeidskraft og god infrastruktur som gjør at de kan levere fryste torskefileter i det europeiske markedet til en lavere pris og på mer nøyaktige spesifikasjoner enn konkurrentene.
“Since Norwegian companies can’t compete on price, they need to identify other product characteristics that ensure a sufficient share of the market chooses Norwegian-produced fillet products ahead of Chinese products.” 
– Siden norske bedrifter ikke kan konkurrere på pris, må de identifisere andre produktegenskaper som gjør at en tilstrekkelig del av markedet velger norskproduserte filetprodukter framfor kinesiske.
Egeness refers to earlier research from Nofima which shows that fillet products labelled “line-caught” attract a price premium of 22 percent in British supermarket chains, while the national attribute “Iceland” has given a price premium of 5 percent. 
Egeness viser til tidligere forskning fra Nofima som viser at filetprodukter merket «krokfanget» oppnår en prispremie på pluss 22 % i britiske supermarkedskjeder, mens nasjonsmerket «Island» har gitt prispremie på fem prosent.
“None of the frozen white fish products we observed on the British market were labelled with Norwegian origin. 
– Ingen av de fryste hvitfiskproduktene vi observerte i britiske supermarked var merket med norsk opprinnelse.
Consequently, Norwegian companies should investigate whether Norway as an origin can form the basis for a higher price. 
Norske bedrifter bør derfor undersøke om Norge som opprinnelse kan gi grunnlag for en høyere pris.
Only the supermarket chain Marks & Spencer advertised that the frozen fish fillet products were produced from fresh fish,” says Egeness. 
Kun supermarkedskjedene Marks & Spencer reklamerte med at de fryste produktene var produsert av ferskt råstoff.
“Maybe such communication in more supermarket chains can create greater demand for Norwegian products produced from fresh raw materials. 
Kanskje kan en slik kommunikasjon i flere supermarkedskjeder skape større etterspørsel etter norske produkter produsert av ferskt råstoff.
Single frozen raw material is one of the most important buying criteria at the industrial level. 
Enkeltfryst råstoff er et av de viktigste kjøpskriteriene på industrielt nivå.
We also need to exploit this at the consumer level.” 
Det må vi også utnytte på forbrukernivå sier Egeness.
Concentrate on proximity 
Sats på nærheten
“Norway’s location near both the fishing grounds and the consumption markets provides opportunities for improved following up of customers and more rapid delivery of goods. 
– Norges lokalisering nært både fangstfeltene og konsummarkedene gir muligheter for bedre oppfølging av kunder og raskere vareleveranser.
This can be practical in connection with sales campaigns when large supermarket chains can require rapid supply of new goods in the event that demand exceeds expectations. 
Det kan være hensiktsmessig i forbindelse med salgskampanjer hvor store supermarkedskjeder kan behøve hurtig tilførsel av nye varer dersom etterspørselen er større enn forventet.
This can provide added value and create the basis for the willingness to pay higher prices,” says Egeness. 
Det kan gi en merverdi og skape grunnlag for høyere betalingsvilje.
“The locality of Norwegian companies also gives shorter time between the purchase of raw materials and the sale of the finished products. 
Norske bedrifters lokalisering gir også kortere tid mellom kjøp av råstoff og salg av ferdigprodukter.
This involves a lower level of capital being employed and less uncertainty than in the Chinese fillet industry, where nearly six months can pass from the purchase of the raw material until one receives payment for the fillet products that are produced.” 
Det gir mindre kapitalbinding og mindre usikkerhet enn i den kinesiske filetindustrien, hvor det kan gå nesten seks måneder fra kjøp av råstoff til man får betalt for filetproduktene som er produsert.
From zero to 60,000 
Fra null til 60.000
Modern freezing and thawing technology, combined with cheaper transportation costs, meant that cod could be sold regardless of where and when it was caught. 
Moderne fryse- og tineteknologi, samt billige transportløsninger gjorde at torsken kunne omsettes uavhengig av hvor og når den var fanget.
This contributed to China’s production of frozen fillet products of cod growing from zero to 60,000 metric tons in less than a decade. 
Det bidro til at Kina på under 10 år gikk fra null til 60.000 tonn produksjon av fryst filetprodukter av torsk.
However, the disadvantage for the Chinese companies is the large distances, long response time and the fact that raw material that has been frozen twice reduces the willingness to pay among many European buyers. 
Kinesernes handicap er imidlertid de store avstandene, lang responstid og det faktum at dobbeltfryst råstoff reduserer betalingsvilligheten hos mange europeiske innkjøpere.
This is where Nofima Scientist Finn-Arne Egeness believes that Norwegian industry can utilize proximity, freshness and single frozen, national labelling, line-caught and other quality characteristics on the fish packaging in market segments that emphasize characteristics other than simply price. 
Det er her Nofima-forsker Finn-Arne Egeness mener at norsk industri kan komme inn med nærhet, ferskhet og enkeltfryst, nasjonsmerking, krokfanget og andre kvalitetskriterier på fiskepakkene i segmenter som vektlegger andre egenskaper enn bare pris.
New sustainable bait enables anglers to rub a scent on their hook in order to be able to more easily attract fish such as cod, salmon and halibut. 
Et nytt, bærekraftig agn, lar sportsfiskere smøre luktstoff på fiskekroken, for lettere å tiltrekke seg fisk som torsk, laks og kveite.
The new bait for anglers was developed by entrepreneur Svein Kvalvik from Lofoten in collaboration with scientists from the food research institute Nofima, SINTEF Materials and Chemistry and the three industry partners, Borregaard AS, Akvaren AS and Haplast AS. 
Det nye agnet for sportsfiskere er utviklet av grunder Svein Kvalvik fra Lofoten sammen med forskere fra matforskningsinstituttet Nofima, SINTEF Materialer og kjemi og de tre industripartnerne Borregaard AS, Akvaren AS og Haplast AS.
The bait is a gel/cream sold in tubes. 
Agnet er en gele/krem som selges på tuber.
The content is extracted from marine by-products. 
Innholdet er utvunnet fra marine restråstoffer.
“After many trials, we arrived at three types of bait with different scents that the fish like. 
– Gjennom mange forsøk har vi kommet frem til tre typer agn med ulike smaksstoffer som fisken liker.
The three baits are specially adapted for cod, halibut and trout/salmon/char. 
De tre agnene er spesialtilpasset artene torsk, kveite og ørret/laks/røye.
This is the first angling bait on the market that is scientifically proven,” says Nofima Senior Scientist Sten Siikavuopio. 
Dette er det første sportsfiskeragnet i markedet som er vitenskapelig dokumentert, sier seniorforsker Sten Siikavuopio i Nofima.
Over the past year he has extracted many different scents from marine by-products and studied how various fish react to them. 
Det siste året har han hentet ut mange typer ulike lukter fra restråstoff, og undersøkt hvordan ulike fisker reagerer på dem.
Breaks down 
Brytes ned
The thinning agent that enables the scents to be applied in the form of a cream was developed at SINTEF Materials and Chemistry in Oslo. 
Fortykningsmiddelet som gjør det mulig å påføre luktstoffene i form av en krem, er utviklet hos SINTEF Materialer og kjemi i Oslo.
“We have given the cream properties that enable it to biodegrade in water over time. 
– Vi har gitt kremen egenskaper som gjør at den brytes ned i vann over tid.
This is to prevent the fishing gear from attracting fish for all eternity in the event that the line snaps. 
Dette for å hindre at redskapen skal tiltrekke seg fisk til evig tid hvis snøret skulle ryke.
We have also ensured that it doesn’t dissolve too quickly in water. 
Samtidig har vi sørget for at den ikke løser seg for raskt i vann.
The majority of the cream can be produced using sustainable resources,” says Ferdinand Männle, Vice President Marketing at SINTEF Materials and Chemistry. 
Mesteparten av kremen kan lages av fornybare ressurser, sier Ferdinand Männle, markedsdirektør i SINTEF Materialer og kjemi.
Selective 
Selektivt
“The bait has the properties of natural bait, doesn’t cause pollution and is biodegradable. 
– Agnet har egenskaper som naturlig agn, forurenser ikke og er biologisk nedbrytbart.
We use by-products from fish production so we are not putting a strain on the fish resources for edible fish. 
Vi bruker restavfall fra fiskeproduksjonen, dermed belaster vi ikke fiskeressursene for matfisk.
By replacing fish as bait, we will contribute to reduced greenhouse emission, improved returns in long-lining and the opportunity for selective fishing,” says entrepreneur Svein Kvalvik. 
Ved å erstatte fisk som agn vil vi bidra til reduserte klimautslipp, bedre utbytte i linefisket og mulighet for selektivt fiske, sier grunder Svein Kvalvik.
He originates from Kvalvik in Lofoten and is inspired by his home fishing environment. 
Han er opprinnelig fra Kvalvik i Lofoten og har hentet sin inspirasjon fra sitt hjemlige fiskerimiljø.
Which types of strawberry and raspberry are best suited for making jam? 
Nyhetssak Hvilke jordbær- og bringebærsorter egner seg best til syltetøy?
For the last five years, researchers, plant breeders and berry and jam producers have been working together to find the answer. 
I fem år har forskere, planteforedlere, bær- og syltetøyprodusenter samarbeidet for å finne svaret.
About 100 varieties have been tried and a few have passed all the tests. 
Rundt 100 sorter har blitt undersøkt, og noen få har kommet gjennom nåløyet.
Scientist Phone: +47 909 72 164 kjersti.aaby@nofima.no 
Forsker Tlf.: +47 909 72 164 kjersti.aaby@nofima.no
Berit Karoline Martinsen 
Berit Karoline Martinsen
The most promising varieties include the raspberries Glen Fyne and Cascade Delight and the strawberry Saga. 
Blant de lovende sortene er bringebærene Glen Fyne og Cascade Delight og jordbærsorten Saga.
As well as thriving in Norwegian weather conditions, the varieties must provide a good yield, maintain high quality and of course be suitable for processing, so that they maintain their good flavour, aroma and useful constituents in the jam. 
I tillegg til å tåle norske værforhold, må sortene gi gode avlinger, holde høy kvalitet og ikke minst egne seg for prosessering med god farge, smak, aroma og gode innholdsstoffer i syltetøyet.
“From breeding and research, there is still a long way to go before consumers can buy jams made with the new varieties. 
– Det er en lang vei å gå fra foredling og forskning til forbrukerne kan få kjøpt syltetøy laget av nye sorter.
If further testing of these varieties gives positive results, the earliest that products made from them can be available is in two or three years,” explains Merete Lunde, research and development manager of Lerum and leader of this project. 
Hvis videre testing av disse sortene gir positivt resultat, kan produkter av disse i beste fall være tilgjengelig om to, tre år, forteller Merete Lunde, FoU-sjef i Lerum og leder for prosjektet.
Source of purple The most important qualities of good jams are taste, aroma, colour and nutrient content. 
Purpurkilden De viktigste kvalitetsegenskapene for godt syltetøy er smak, aroma, farge og innhold av næringsstoffer.
The taste is closely linked with the sugar and acid content and the relationship between them. 
Smaken er knyttet til innholdet av sukker og syre, og forholdet mellom disse.