natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The project will also result in new knowledge on to which extent and in which ways public research and innovation funds trigger corresponding private funds, and what it takes to trigger such funds. 
Prosjektet skal også gi ny kunnskap om i hvilken grad og på hvilke måter offentlige forsknings- og innovasjonsmidler utløser tilsvarende private midler og hva som skal til for å utløse slike midler.
The project will also propose measures that can enhance the businesses’ innovation capabilities by strengthening their knowledge base and networks,” says Ragnar Tveterås. 
Og prosjektet skal gi forslag til tiltak som kan øke bedriftenes innovasjonsevne gjennom styrking av deres kunnskapsbase og –nettverk», sier Ragnar Tveterås.
The project will last for two years – until the end of 2017. 
Prosjektet skal vare i to år – til utgangen av 2017.
This week, in Tromsø, work started on developing specific plans for implementing research on research and innovation. 
I Tromsø denne uka, startet arbeidet med å legge konkrete planer for gjennomføring av forskningen på forskning og innovasjon.
The project will conduct systematic analyses of research and innovation processes and the players involved in these. 
Prosjektet skal foreta systematiske analyser av forsknings- og innovasjonsprosesser, og aktørene som er involvert i disse.
It includes a critical study of the R&D institutions and universities that are to provide new research-based knowledge on the basis of the substantial funding they receive. 
Det omfatter en kritisk studie av FoU-instituttene og universitetene som skal gi ny forskningsbasert kunnskap basert på den betydelige finansieringen de får.
However, the study will also include the businesses. 
Kartleggingen skal imidlertid også omfatte bedriftene.
«Among other things, we will interview 40 businesses on their challenges related to R&D projects, and this autumn we will organize arenas where findings are presented to the businesses and discussed with them with an aim to identify measures that can result in better returns on the R&D funds,” Tveterås says. 
«Vi skal blant annet ut og intervjue 40 bedrifter om deres utfordringer knyttet til FoU prosjekter, og i høst skal vi arrangere arenaer hvor funn presenteres for bedriftene og drøftes med dem med mål om å finne grep som kan gjøre at vi får mer avkastning av FoU midlene», sier Tveterås.
6. 
FoU innovasjon
February 2016 Anne-May Johansen 
30. januar 2016 Anne-May Johansen
This means that there are large volumes of it in Norwegian aquaculture. 
Dermed kan det bli store mengder av den i norsk oppdrettsnæring.
Now the task is to find new ways of using the little working fish. 
Nå gjelder det å finne nye anvendelsesmuligheter for den lille arbeidsfisken.
The roe, which has given the characteristic turquoise-blue fish its Norwegian name (rognkjeks), is considered a delicacy. 
Rogna, som har gitt den karakteristiske turkisblå fisken sitt navn, er for delikatesse å regne.
The actual fish, however, is quite unlike all other fish in Norwegian waters. 
Selve fisken rognkjeks er imidlertid nokså ulik alle andre fisker i norske farvann.
For this reason it has never become a part of the Norwegian diet. 
Den har derfor aldri fått innpass på norske middagsbord.
But could there be other markets for lumpfish? 
Men kan det være andre markeder for rognkjeks?
This is what food research institute Nofima and salmon producer Lerøy Aurora will attempt to find out in the project “From louse-eater to the dinner plate.” 
Det er det matforskningsinstituttet Nofima og lakseprodusenten Lerøy Aurora gjennom prosjektet «Fra lusespiser til middagsmat» skal forsøke å finne ut av.
Now all eyes are on Asia. 
Nå vendes blikket mot Asia.
The project has been funded with NOK 300,000 from the Troms county council and NOK 250,000 from the Regional Research Fund North. 
Prosjektet er finansiert med 300.000 kroner fra fylkesrådet i Troms og 250.000 kroner fra Regionale forskningsfond nord.
Full featured protein Source 
Fullverdig proteinkilde
Lumpfish are released into salmon pens when they weigh 20 grams. 
Rognkjeksen slippes i dag i fiskemerdene fra den er cirka 20 gram stor.
When they reach around half a kilo, their task as louse eaters is usually done. 
Når rundt halvkiloet er nådd, er dens misjon som lusespiser som regel over.
And currently there is no use for the fish. 
Og da er det i dag ikke noen anvendelse for fisken.
– They are usually ground up into animal feed. 
Det vanlige er at rognkjeks kvernes opp til dyrefôr.
“It’s not right that a valuable source of protein should be ground into animal feed,” says researcher Bjørg Helen Nøstvold with Nofima. 
– Det er for galt at en fullverdig proteinkilde skal gå i kverna til dyrefôr, sier forsker Bjørg Helen Nøstvold i Nofima.
She mentions that the salmon industry has worked hard to combat sea lice, and that lumpfish have proven to be a promising lice deterrent, and that one may reach 100,000 tons of farmed lumpfish for the aquaculture industry per year. 
Hun viser til at laksenæringa har jobba knallhardt for å komme luseplagen til livs, og at rognkjeksen har vist seg å lovende som lusebekjemper, at man fort kan komme opp i 100.000 tonn rognkjeks oppdrettet til oppdrettsnæringa per år.
The cost of farming lumpfish is already covered. 
– Kostnadene med oppdrett av rognkjeks er allerede tatt.
If we can find new markets for the fish once it has completed its mission in the salmon pens, this would be a win-win situation in several ways: “Income to the industry and a solution to an ethical problem,” the Nofima researcher points out. 
Klarer vi å finne nye markeder for fisken etter at den har utført sin gjerning i laksemerdene, vil det blir en vinn-situasjon på flere måter: Inntekt til næringa og løsning på et etisk problem, påpeker Nofima-forskeren.
“Now work is starting on assessing what is available in terms of expert data and whether any markets consume this species. 
Nå starter arbeidet med å kartlegge hva som finnes av ekspertdata og om det finnes konsum av denne arten på noen markeder.
– Based on studies of available secondary information, we will select a market and travel there to investigate further. 
– Ut fra å studere det som finnes av tilgjengelig sekundærinformasjon, vil vi velge et marked, og reise dit for å gjøre nærmere undersøkelser.
Who are the buyers, how can the fish be used? 
Hva finnes av kjøpere, hvordan kan fisken anvendes?
What kind of prices are likely, and so on? 
Hva slags prisleie opereres det i, og så videre.
We do for example know that small quantities of wild-caught lumpfish have been exported from Iceland. 
Vi vet for eksempel at det har vært eksportert små kvanta villfanget rognkjeks fra Island.
We also know that businesses have worked on establishing a market in South Korea, but we don’t know how they have fared,” Nøstvold says. 
Vi vet også at bedrifter har jobbet med å skaffe seg et marked i Sør-Korea, men vi vet ikke hvordan det har gått, sier Nøstvold.
International cuisine 
Internasjonalt kjøkken
However, before any new markets are approached, the Nofima researchers want to get to know the fish better. 
Før nye markeder eventuelt inntas, vil imidlertid Nofima-forskerne lære fisken bedre å kjenne.
“Lumpfish have thick skin and a lot of cartilage and bones, so those who prefer fillets and loins will probably steer clear of it. 
Rognkjeksen har tykt skinn og mye brusk og bein, så de som fortrekker rene fileter og fiskeloins, vil nok ikke fatte interesse for fisken.
– However, Asian cuisine uses seafood in different ways than we are accustomed to. 
– Men det asiatiske kjøkken bruker råvarer på en annen måte enn vi er vant med.
Could they find a use for lumpfish? 
Kan de finne anvendelse for rognkjeks?
Tromsø has a rich variety of international cuisine. 
Tromsø har et rikt internasjonalt kjøkken.
We will therefore ask the city’s international chefs to help find uses for lumpfish as food for humans,” Bjørg Helen Nøstvold says. 
Vi har derfor tenkt å be byens internasjonale kokker om hjelp til å finne anvendelse for rognkjeks som menneskemat, sier Bjørg Helen Nøstvold.
Consumer and marketing research Fish health 
Fiskehelse Forbruker og marked
Scientists have now compiled a manual for fish farmers and other interested stakeholders on what indicators to use to assess farmed salmon welfare. 
Forskere har nå laget en håndbok som gir oppdrettere og andre forskningsbaserte råd om hvordan de kan vurdere om oppdrettslaks har det bra eller ei.
A recent research project called FISHWELL has published a 305 page manual on how to assess the welfare of farmed salmon in different production systems and husbandry practices. 
Forskningsprosjektet som har resultert i den 305 sider lange håndboka, er et samarbeid mellom matforskningsinstituttet Nofima, Havforskningsinstituttet, Veterinærinstituttet, Nord Universitetet i Bodø og Universitetet i Stirling i Storbritannia.
“The goals of the project are to provide the user with correct fit-for-purpose tools for measuring fish welfare, based upon sound science. 
Prosjektet, som heter FISHWELL, er finansiert av Fiskeri- og havbruksnæringens forskningsfond med nær sju millioner kroner.
Thorough scientific review 
Grundig vitenskapelig gjennomgang
“About 100 different indicators were assessed, and of these about 40 operational and laboratory-based indicators remain. 
– Målet var å lage et vitenskapelig basert verktøy for å måle og dokumentere laksens velferd.
Each of these was then assessed in relation to different production systems and processing procedures,” says Associate Professor Martin Iversen at Nord University in Bodø. 
– Om lag 100 ulike indikatorer ble vurdert, av disse satt man igjen med om lag 40 operasjonelle og laboratorie-baserte indikatorer.
“One of the most important outputs of this review is not only to list the different salmon welfare indicators, but also the scientific justification for using each indicator. 
Hver av disse ble deretter vurdert i forhold ulike produksjonssystemer og håndteringsprosedyrer, sier førsteamanuensis Martin Iversen ved Nord Universitetet i Bodø.
It will be interesting to get feedback from the farmers. 
Håndboka er delt inn i tre deler.
Does the literature agree with what they are experiencing?” says Lars Stien, a scientist at the Institute of Marine Research in Bergen. 
Den første gir en oppdatert vitenskapelig oversikt over velferdsbehovet til laksen i ulike stadier av livet og ulike velferdsindikatorer.
The manual is divided into three parts. 
Del to forteller hvilke indikatorer som er mest hensiktsmessige å bruke i ulike oppdrettsanlegg.
The first gives an updated scientific overview of the welfare needs of salmon at different stages of life and the different welfare indicators. 
Siste gir gode råd om hvordan man kan overvåke velferden til fisken når den håndteres, for eksempel når den flyttes til merd eller til slakteri.
The second part tells us which indicators are most appropriate to use in different aquaculture facilities. 
– Vi har gått gjennom hvilke indikatorer som passer best til bruk i sju ulike produksjons-systemer.
Farmers can now determine which indicators are best suited to their specific system and how they should measure them in one place.” say Jelena Kolarevic, a Nofima scientist. 
Oppdrettere kan nå finne ut hvilke indikatorer som passer best til deres spesifikke behov og hvordan de skal måle dem på ett sted, sier Nofima-forsker Jelena Kolarevic.
Early warning system 
«Tidlig varselsystem»
“Unfortunately there is no single indicator that alone is sufficient to document good fish welfare. 
– Dessverre er det ingen enkelt indikator som alene er tilstrekkelig til å dokumentere god fiskevelferd.
A suite of indicators is therefore needed which together can provide a comprehensive picture of the fishes’ welfare. 
En behøver derfor et sett av indikatorer som til sammen gir et helhetlig bilde av velferden til fisken.
– Milestone 
-Milepæl
“The work that has been done is a milestone, and has resulted in a toolbox of welfare indicators that can easily be used and will contribute to farmers being able to document fish welfare better than has thus far been the case. 
– Arbeidet som er utført er en milepæl, og har resultert i en verktøyboks med velferdsindikatorer som enkelt kan tas i bruk og vil bidra til at oppdretterne kan dokumentere fiskevelferd bedre enn hittil.
At the same time, it is important to note that the reports do not directly indicate what is considered acceptable or not; this is up to others to evaluate,” says Kjell Maroni, Director R&D, Aquaculture at the Norwegian Seafood Research Fund, which has funded the project. 
Samtidig er det viktig å peke på at rapportene ikke angir direkte hva som anses som akseptabelt eller ikke, det er det opp til andre å vurdere, sier fagsjef Kjell Maroni i Fiskeri- og havbruksnæringens forskningsfond, som har finansiert prosjektet.
This means that the road from research to implementation may be short. 
Da kan det gå fort fra forskning til implementering.
Jagan Gorle is an expert in computational modelling and flow analysis from India, while Vasco Mota is an expert in fish biology from Portugal. 
Jagan Gorle er forsker i hydrodynamikk fra India mens Vasco Mota er forsker i fiskebiologi fra Portugal.
Both are coping well with adapting to living and working at Nofima in Sunndalsøra. 
Nå er begge godt i gang med å venne seg til livet og arbeidet hos Nofima på Sunndalsøra.
This is the main centre for CtrlAQUA, a centre for research-based innovation (SFI) established by the Research Council of Norway in order to promote innovation within closed-containment systems during the coming eight years. 
Her ligger hovedsetet for senter for forskningsdrevet innovasjon (SFI), CtrlAQUA, som ble opprettet av Norges forskningsråd for å fremskynde innovasjon på lukkede anlegg over åtte år.
Six research actors and 13 participants from the aquaculture industry and associated technology sectors are partners in the centre, all of whom are front-runners in the development of salmon aquaculture in closed systems. 
I senteret er det seks forskningsaktører og 13 oppdretts- og teknologiaktører som er i front på utviklingen av oppdrett av laks i lukkede systemer.
For the benefit of the salmon 
For laksens ve og vel
Vasco Mota and Jagan Gorle are employed by Nofima to develop closed-containment aquaculture facilities for salmon (photo: Bendik Fyhn Terjesen/Nofima). 
Vasco Mota og Jagan Gorle er ansatt ved Nofima for å utvikle lukkede oppdrettsanlegg til laks (foto: Bendik Fyhn Terjesen/Nofima).
One project that Mota is to work on involves studying the tolerance of postsmolts for waste products in recirculation plants. 
Noe av det Mota skal jobbe med er å studere postsmoltens toleranse for avfallsstoffer i resirkuleringsanlegg.
He will study, among other things, the maximum level of CO2 that the salmon can cope with in this special water. 
Han skal blant annet se på hvor lite CO2 laksen tåler i dette spesielle vannet.
“When production is made more intensive, as is the case in closed-containment systems, the level of CO2 becomes important, since the gas is dissolved in the recirculated water and may thus influence fish growth and well-being,” says Mota. 
‒ Når en produksjon blir mer intensiv, som den blir med lukkede anlegg, blir CO2 viktig fordi det er løst i det resirkulerte vannet og det kan påvirke fiskens vekst og trivsel, sier Mota.
“And the well-being and health of the salmon are important to ensure good growth in closed-containment systems. 
‒ Og laksen må trives og ha god helse om den skal vokse godt i lukkede anlegg.
This is why we need research-based indicators of well-being, such as the level of CO2,” says Mota. 
Derfor trenger vi forskningsbaserte velferdsindikatorer som CO2 nivå, mener Mota.
Jagan Gorle is to investigate the factors that must be considered when facilities are to be scaled up to the size of an olympic swimming pool or larger. 
Jagan Gorle skal undersøke hva som blir viktig ved oppskalering, når anleggene kommer opp i en skala som en olympisk svømmehall og større.
One major challenge is to maintain an even flow of the water, which is optimal for creating a good environment for the salmon. 
Aktuelle utfordringer er å holde strømmen i vannet jevn og optimal for å skape et godt miljø for laksen.
“It is clearly possible to model extremely large tanks for aquaculture,” says Gorle, who gained his doctoral degree in marine hydrodynamics working in a renowned centre for fluid mechanics modelling in France. 
‒ Det er definitivt mulig å modellere veldig store fiskekar til oppdrett, sier Gorle, som har doktorgrad i marin hydrodynamikk og kommer fra et faglig sterkt miljø innen modellering av fluidmekanikk i Frankrike.
“One of the challenges for me in modelling water flow is that we must consider the wishes of the biologists. 
‒ Noe som gjør jobben utfordrende for meg som modellerer vannstrøm, er at vi må ta hensyn til hva biologene mener.
I’m not used to this, but it makes the work much more interesting,” says Gorle with a smile. 
Det er ikke jeg vant til, men det gjør det også mye mer interessant, sier Gorle med et smil.
Bendik Fyhn Terjesen, Centre Director for CtrlAQUA, says that the employment of Mota and Gorle will give the centre the capacity and injection of expertise that it requires to achieve its objectives: 
Bendik Fyhn Terjesen, som er senterleder for CtrlAQUA, sier ansettelsen av Mota og Gorle vil gi senteret den kapasitet og tilførsel av kompetanse som senteret trenger for å nå sine mål:
“We are a strong team of many scientists and industrial partners working together to make closed-containment systems available off-the-shelf by 2023. 
‒ Vi er et sterkt lag med alle forskerne og industrideltagerne som jobber sammen for å gjøre lukkede anlegg til hyllevare innen 2023.
Mota and Gorle represent the combination of technology and biology that we need to reach our objective of scaling up production to larger tanks and ensuring the well-being and healthy growth of the salmon. 
Mota og Gorle representerer den kombinasjonen av teknologi og biologi vi trenger for å nå målet med å skalere opp produksjon i store kar og å få laksen til å trives og vokse godt.
If we can manage this, we are well on the way to success.” 
Får vi til det har vi langt på vei lykkes.
Closed-containment systems 
Status lukkede anlegg
Closed-containment systems on land and partially closed systems in the sea have come into focus as means of protecting farmed salmon from lice and reducing the level of escapes. 
Lukkede anlegg på land og delvis lukkede anlegg i sjø har blitt aktuelt for å skjerme oppdrettslaksen mot lus og for å redusere rømming.
Such facilities have a barrier that separates the salmon from the water around the facility. 
I slike anlegg er det en tett barriere som skiller laksen fra vannet rundt anlegget.
CtrlAQUA is focussing on producing salmon up to one kilogram in closed-containment systems. 
I CtrlAQUA fokuseres det på å produsere laks opp til en kilo i lukkede anlegg.
Nofima leads the centre at which Vasco Mota and Jagan Gorle have now been employed as scientists. 
Nofima leder senteret, hvor Vasco Mota og Jagan Gorle nå er ansatt som forskere.
There, the knowledge they create will be used by industrial partners in the project. 
Der blir kunnskapen de frembringer anvendt av industripartnerne i prosjektet.
The technology for closed-containment facilities on land is well-developed, but it relates to relatively small tanks, and the potential for producing farmed salmon up to 1 kilogram on land has not been exploited. 
For lukkede oppdrettsanlegg på land har teknologiutviklingen kommet langt, men det er fortsatt relativt små kar og potensialet for å oppdrette laks opp til 1 kilo på land er ikke utnyttet.
Various prototypes for closed-containment systems in the sea are being tested. 
For lukkede anlegg i sjø er ulike prototyper under uttesting.
It will be particularly important at CtrlAQUA to carry out research into fish well-being and how the fish grow in the facilities. 
I CtrlAQUA blir det spesielt viktig å forske på hvordan fisken selv trives og vokser i oppdrettssystemene.
The centre opened in April 2015 and results from the research, such as the water quality that should be used in recirculation plants, are already being applied by the industrial partners. 
Senteret startet opp i april i fjor og allerede blir resultater fra forskningen, slik som hvilken vannkvalitet man bør bruke i resirkuleringsanlegg, benyttet hos industripartnerne.
About CtrlAQUA 
Om CtrlAQUA
CtrlAQUA is a centre for research-based innovation (SFI) that will work on closed-containment systems. 
CtrlAQUA er et senter for forskningsdrevet innovasjon (SFI) hvor det jobbes med lukkede oppdrettsanlegg.
The main goal is to develop technological and biological innovations that will make closed systems a reliable and economically viable technology. 
Senteret har som hovedmål å utvikle teknologiske og biologiske innovasjoner som vil gjøre lukkede anlegg til en pålitelig og økonomisk levedyktig teknologi.
Closed systems can be land-based where water is recycled, or sea-based, in which large floating tanks receive clean water from depth. 
Lukkede anlegg kan være landbaserte, hvor vannet resirkuleres, eller lukkede flytende anlegg i sjø hvor rent vann pumpes opp fra dypet.
In CtrlAQUA the research will deal with both approaches. 
I CtrlAQUA forsker en på begge tilnærmingene.
Duration: 2015 –2023 
Varighet: 2015 –2023
Financed by: 199 mill. 
Finansiering: 199 mill.
NOK over 8 years. 
NOK over 8 år.
The Research Council of Norway (50%) and partners (50%) 
Norges forskningsråd (50%) og partnere (50%)
Partners: 
Partnere i senteret:
Host institute: Nofima. 
Vertsinstitutt: Nofima.
R&D: Uni Research AS, University of Bergen, NTNU, Freshwater Institute (USA), University of Gothenburg (Sweden). 
FoU: Uni Research AS, Universitetet i Bergen, NTNU, Freshwater Institute (USA), Gøteborg Universitet (Sverige).
Industry partners: Krüger Kaldnes, Pharmaq Analytiq, Pharmaq, Oslofjord ressurspark, FishGLOBE, Storvik Aqua, Aquafarm Equipment, Marine Harvest, Grieg Seafood, Lerøy Seafood Group, Cermaq Norway, Bremnes Seashore and Smøla klekkeri og settefiskanlegg. 
Bedriftspartnere: Krüger Kaldnes AS, Pharmaq Analytiq AS, Pharmaq AS, Oslofjord ressurspark AS, FishGLOBE, Storvik Aqua AS og Aquafarm Equipment AS, Marine Harvest ASA, Grieg Seafood ASA, Lerøy Seafood Group ASA, Cermaq Norway AS, Bremnes Seashore AS, og Smøla klekkeri og settefiskanlegg AS.
Both consumers and purchasers desire ever more information about food products. 
Informasjon om maten er interessant for både forbrukere og innkjøpere.
Nofima is a leading actor in the field of food traceability, and is working with mapping supply chains and developing methods and standards. 
Nofimas fagmiljø er ledende innen sporbarhet av mat, og jobber med å kartlegge prosesser og utvikle metoder og standarder.
Consultancy within traceability, information logistics and environmental accounting 
Rådgiving om sporbarhet, informasjonslogistikk og miljøregnskap
Mapping of processes within food production, and analysis of information loss 
Kartlegging av prosesser i matproduksjon, analyse av informasjonstap
Cost-benefit analysis of introducing traceability 
Analyse av kost/nytte ved innføring av sporbarhetssystemer
The raw material has been harvested, processed, packaged and transported. 
Råvaren blir høstet, bearbeidet, pakket og transportert.
Information about what has been done to the food product on its journey is necessary for both purchasers and consumers. 
Informasjon om hva som er gjort med matvaren underveis er nyttig for både innkjøpere og forbrukere.
It is important to use standards to record information, to ensure that nothing is lost on the way from raw material to final product. 
For at ikke informasjon skal gå tapt i løpet av prosessen fra råvare til ferdig matvare, er det viktig å bruke standarder til å registrere informasjon.
A standard makes it easier to exchange information (preferably electronically) and ensures that the terms used are correctly understood. 
En standard gjør det enklere å utveksle meldinger (gjerne elektronisk), og sikrer riktig oppfatning av ordene som brukes.
Nofima plays a central role in international work in this field. 
Nofima har en sentral rolle i det internasjonale arbeidet på dette området.