natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Orkla Foods Norge experienced that the Shaka treatment minimizes or completely prevents the brown burn that is often seen at the bottom of cans. 
Orkla Foods Norge opplevde at de med Shaka-behandlingen minimerer eller helt unngår den brune brennekanten som ofte kan sees i bunnen av hermetikkbokser.
Other products that easily clot, had a smoother texture. 
Andre produkter som lett klumper seg sammen, fikk en jevnere konsistens.
“Several of the tested products had a clear improvement in freshness through movement in the autoclave. 
– Flere av produktene som ble testet fikk tydelig mer ferskhetpreg med bevegelse inne i autoklaven.
However, as some raw materials don’t cope well with the movement, we are unable to use such an autoclave with all of our products. 
Men siden noen råvarer ikke tåler så godt bevegelsen, kan vi ikke bruke en slik autoklav på alle produktene våre.
That would require us to have several autoclave technologies in order to produce a wide range of products,” says Mona Storødegård, product developer with Orkla Foods. 
Da bør vi i tilfelle ha flere autoklavteknologier for å kunne produsere et vidt spekter av produkter, sier Mona Storødegård, produktutvikler i Orkla Foods.
Even though production of a wide range of different products may preclude investing in the equipment, Storødegård is optimistic on behalf of the Shaka technology. 
Selv om produksjon av mange forskjellige produkter kan være til hinder for å investere i utstyret, er Storødegård optimistisk på vegne av Shaka-teknologien.
“I believe a gentler processing of foods will become more important to consumers in the future. 
– Jeg tror at en mer skånsom behandling av matvarer blir betydelig viktigere for forbrukerne i fremtiden.
Shaka processing of products may be a method to accommodate this. 
Shaka-behandling av produkter kan være en metode for å imøtekomme dette.
We believe the products made with the Shaka technology could have enhanced quality and provide consumers with a greater sense of freshness, resulting in an even better food experience. 
Vi mener at produkter laget med Shaka-teknologi vil kunne få et løft i kvaliteten og gi forbrukerne mat med større ferskhetspreg, slik at de får en enda bedre matopplevelse.
Peering into the crystal ball 
Inn i krystallkula
At Nofima researchers are continuing work in testing, documenting and developing knowledge on Shaka technology and how it may improve food products. 
I Nofima jobber forskerne videre for å teste, dokumentere og utvikle kunnskap om Shaka-teknologi og hvordan den kan forbedre matvarer.
It remains to be seen whether any of these will make it to the supermarket shelves. 
Om noen av disse kommer i butikkhyllene gjenstår å se.
“A possible scenario is that a large company introduces a series of completely new products that no one has ever seen before. 
– Ett mulig framtidsscenario er at et stort selskap lanserer en serie helt nye produkter som ingen har sett maken til.
This may nudge other producers into action,” Skipnes says. 
Dette vil kanskje få andre matprodusenter på glid, sier Skipnes.
“Another possibility is that foreign producers enter the market with products that have been processed in this manner. 
– En annen mulighet er at utenlandske produsenter kommer på markedet med sine produkter som er behandlet på denne måten.
There are several Shaka autoclaves at both French and American producers. 
Det er flere Shaka-autoklaver hos både franske og amerikanske produsenter.
Nofima has also noted great interest from foreign businesses who recognize the benefit of the Shaka technology. 
Nofima har også merket stor interesse fra utenlandske bedrifter som ser fordelen med Shaka-teknologien.
Several foreign companies have also tested their products at Nofima. 
Flere utenlandske bedrifter har kjøpt oppdrag og testet produktene sine hos Nofima.
This means that the salmon feed industry needs access to large volumes of new ingredients that contain omega-3. 
Fôrbransjen trenger derfor tilgang på store volum av nye omega-3-ingredienser.
Experiments at Nofima have shown that a type of algae known as “heterotrophic algae” can fully replace fish oil in feed used for small salmon. 
Nofima har gjort forsøk som viser at såkalte heterotrofe alger kan erstatte fiskeolje i fôr til liten laks.
Aikaterina Kousoulaki 
Aikaterina Kousoulaki
Senior Scientist Phone: +47 55 11 21 63 katerina.kousoulaki@nofima.no 
Seniorforsker Tlf.: +47 55 11 21 63 katerina.kousoulaki@nofima.no
“We need further sources of omega-3, and heterotrophic algae are one of very few real possibilities at the moment. 
‒ Vi trenger flere omega-3-kilder, og har få andre reelle alternativer for høy produksjon akkurat nå, enn heterotrofe alger.
The algae meal that we have tested contains nutrients that salmon need. 
Algemelet vi har testet, har næringsstoffer som laksen trenger.
We have managed to release and preserve the important nutrients through the process of manufacturing the feed, and this is a necessary condition for the use of this ingredient,” says scientist Katerina Kousoulaki. 
Vi har klart å frigjøre og bevare de viktige næringsstoffene gjennom prosessen med å lage fôr, og det er en forutsetning for at ingrediensen kan tas i bruk i fôr, sier forsker Katerina Kousoulaki.
Kousoulaki works at the food research institute Nofima and, together with colleagues and the Feed Technology Centre in Bergen, has tested algae meal from heterotrophic algae in the feed of farmed salmon. 
Kousoulaki fra matforskningsinstituttet Nofima og kolleger ved Fôrteknologisenteret i Bergen, har testet et algemel fra heterotrofe alger i fôr til oppdrettslaks.
Algae that grow in the dark 
Alger som vokser uten lys
Heterotrophic algae are single-celled algae that grow using oxygen and a source of carbon (such as plant by-products). 
Heterotrofe alger er encellede alger som vokser på oksygen og en karbonkilde (for eksempel biprodukter av planter).
Biomass from heterotrophic algae can be produced in a stable manner, in sterile conditions and in large quantities. 
Biomasse fra heterotrofe alger kan produseres stabilt, sterilt og i store kvantum.
Current technology allows heterotrophic algae to be produced far more efficiently than phototrophic algae, which grow using light and CO2. 
De kan med dagens teknologi produseres langt mer effektivt enn fototrofe alger, som vokser på lys og CO2.
SINTEF has shown that heterotrophic algae such as the one tested by Nofima can be produced at a density of 160-180 gram dry weight per litre of culture, while phototrophic algae can be produced at up to 1-4 gram dry weight per litre. 
Den heterotrofe algetypen som Nofima har testet kan produseres i 160-180 gram tørrvekt pr liter kultur, mens fototrofe alger produseres opp til 1-4 gram tørrvekt per liter (tall fra SINTEF).
This means that much less space is needed. 
Dette betyr at man trenger mye mindre plass.
The algae have not been subject to gene modification. 
Algene er ikke genmodifiserte.
As good as fish oil 
Like godt som fiskeolje
Nofima has tested how the algae meal affects salmon health, performance, and nutrition. 
Nofima har testet hvordan algemelet virker på laksens helse, ytelse, og ernæring.
The normal content of fish oil in commercial feed is around 11%. 
Vanlig innhold av fiskeolje i kommersielt fôr i dag er rundt 11 prosent.
The meal was added to salmon feed at levels of 0 (control), 1%, 6% and 15% of the feed. 
Algemel ble tilsatt laksefôr og utgjorde 0 (kontroll), 1, 6 og 15 prosent av fôret.
The amount of fish oil in the feed was correspondingly reduced, from 15% to 0%. 
Omtrent tilsvarende sank innholdet av fiskeolje i fôret fra 15 til 0 prosent.
Hence the feed with 15% algae meal contained no fish oil. 
Fôret med 15 prosent algemel var altså helt uten fiskeolje.
The alga-based feed was given to small salmon weighing approximately 200 grams in ponds for 12 weeks. 
Algefôret ble gitt til liten laks i sjø fra ca 200 gram i tolv uker.
All fish had more than tripled their weight at the end of this period, irrespective of the feed they had received. 
I løpet av tolv uker hadde all fisk uavhengig av fôr mer enn tredoblet vekten sin.
The salmon increased their intake of food when it contained algae, which suggests that the algae does not inhibit appetite. 
Laksen økte opptak av fôr når det var alger i fôret, og det tyder på at algene ikke hindrer appetitten.
The amount of the long-chained marine omega-3 fatty acids in the fillets was higher in salmon that had received the algae meal than it was in salmon that had been given fish oil as their only source of these fatty acids. 
Innholdet av de lange marine omega-3-fettsyrene i filet var høyere for laks som hadde fått algemel i fôret enn for laks som var fôret med fiskeolje som eneste kilde til disse fettsyrene.
The digestibility of protein was equal in all feeds, and the digestibility of fat was highest for the feed with 1% algae meal. 
Fordøyeligheten av protein var lik for alle fôr mens fordøyeligheten av fett var høyest i fôret med 1 prosent algemel, og lavere i fôrene med kun fiskeolje og 6 og 15 prosent algemel.
Micromatrix analysis shows the activities of thousands of genes at the same time, and is considered to be a reliable measurement method for effects on health. 
Mikromatriseanalyser viser aktiviteten til tusenvis av gener samtidig, og regnes som en sikker målemetode for helseeffekter.
These analyses showed that the feeds did not have any negative effects on health. 
Disse analysene viste ingen negative helsereaksjoner på fôrene.
Palm oil now unnecessary 
Palmeolje overflødig
Nofima has also studied whether the algae meal is suitable for ensuring a high technical fillet quality of the salmon. 
Nofima har også sett på hvor egnet algemelet er til å bevare høy teknisk filetkvalitet i laksen.
Salmon fillets from fish given feed that contained algae were just as good as those from fish given exclusively fish oil. 
Fôrene med alger ga like god kvalitet på laksefiletene som fôr med fiskeolje.
Thus, the composition of the fat in this algae meal makes it unnecessary to use palm oil as a stabiliser. 
Algemelet er rikt på enkelte korte mettede fettsyrer, og gjør dermed bruken av palmeolje som stabilisator overflødig.
Complete replacement for fish oil in salmon smolt feed 
Kan erstatte fiskeolje helt i fôr til laksesmolt
We can conclude that this algae meal is an excellent source of omega-3 for small salmon, and that it can replace fish oil, based on current levels in feed. 
Konklusjonen er at dette algemelet er en svært god kilde til omega-3 for liten laks, og den kan erstatte fiskeolje i fôr helt utfra dagens nivå i fôr.
Nofima is now continuing at the Feed Technology Centre in Bergen with optimising the algae meal in feed and improving the way in which it is processed. 
Nå jobber Nofima videre med å optimalisere algemel i fôr og å forbedre prosesseringen av selve algemelet ved Fôrteknologisenteret i Bergen.
The algae meal is also to be tested in trials as a possible whole-life feed for salmon. 
Algemelet skal også testes i fôringsforsøk gjennom hele livet til laksen.
Nofima signed a collaboration agreement with Alltech in 2012, covering work with alternative sources of feed. 
Nofima inngikk i 2012 en samarbeidsavtale med Alltech om arbeid med alternative fôrkilder.
The collaboration is particularly focussed onto the use of microalgae in fish feed, and the work presented here is one result of the collaboration. 
Det er særlig bruken av mikroalger i fôr til fisk som er tema for samarbeidet, og disse funnene er et resultat av dette samarbeidet.
She takes responsibility for Nutrition and Feed Technology, which is one of the research areas in Division Aquaculture. 
Hun vil ha kontorsted ved selskapets avdeling i Bergen, og vil styrke Nofimas posisjon i vestlandsregionen.
Øyvind Fylling-Jensen 
Mari Moren
CEO, Managing Director Phone: +47 917 48 211 oyvind.fylling-jensen@nofima.no 
Forskningssjef Tlf.: +47 922 37 121 mari.moren@nofima.no
Mari Moren 
Øyvind Fylling-Jensen
Research Director Phone: +47 922 37 121 mari.moren@nofima.no 
Adm.dir Tlf.: +47 917 48 211 oyvind.fylling-jensen@nofima.no
I expect to be able to contribute in my new post to research and development in these fields becoming even more focussed on the future,” says Moren. 
I denne stillingen vil jeg kunne bidra til at forskningen og utviklingen på fagområdene blir enda mer framtidsrettet, sier Moren.
“I am looking forward to getting involved in the work that Nofima is already carrying out for the aquaculture industry.” 
– Jeg ser fram til å ta del i arbeidet Nofima allerede gjør for havbruksnæringen.
She has a professor’s title in fish nutrition and has worked in particular with minerals and vitamins during the early stages of life. 
Hun har professorkompetanse i fiskeernæring og har særlig jobbet med mineraler og vitaminer i tidlige livsstadier.
She has experience also with alternative feed raw materials. 
Hun har også erfaring med alternative fôrråvarer.
Two of Moren’s roles at Nofima will be to lead and follow up scientific and economic development, and to contribute to identifying and developing new marketing opportunities. 
Noen av Morens roller i Nofima vil være å lede og følge opp den faglige og økonomiske utviklingen og bidra til å identifisere og utvikle nye markedsmuligheter.
The food research institute Nofima conducts research and development for the aquaculture, fisheries and food industries. 
Matforskningsinstituttet Nofima driver forskning og utvikling for akvakulturnæringen, fiskerinæringen og matindustrien.
The institute has 350 employees and an annual turnover of approximately NOK 530 million. 
Instituttet har 350 ansatte og en årlig omsetning på rundt 530 millioner kroner.
Nofima AS has its head office in Tromsø, with research activities in Bergen, Stavanger, Sunndalsøra, Tromsø and Ås. 
Nofima AS har hovedkontor i Tromsø, og forskningsvirksomhet i Bergen, Stavanger, Sunndalsøra, Tromsø og på Ås.
Scientist Rama Bangera of Nofima has studied the effect that the cod’s genes have on its resistance to three fatal diseases, and found that the resistance of farmed cod can be increased by selective breeding. 
Forsker Rama Bangera i Nofima har studert i hvilken grad torskens gener påvirker dens evne til å motstå tre dødelige sykdommer, og funnet at motstandsevnen til oppdrettstorsk kan økes gjennom avl og genomseleksjon.
Breeding is a highly effective tool in improving the production in farmed fish and thus the profitability of aquaculture. 
Avl er et svært effektivt verktøy for å forbedre produksjonsegenskapene til oppdrettsfisk og dermed økonomien i oppdrett.
It was for this reason that a Norwegian breeding programme for cod was started in 2002. 
Det nasjonale avlsprogrammet for torsk ble derfor startet i 2002.
The programme is conducted by Nofima on commission from the Ministry of Trade, Industry and Fisheries, and with the goal of breeding cod suitable for farming with better growth performance than wild cod, and higher resistance against important fish diseases. 
Programmet drives av Nofima på oppdrag fra Fiskeri- og kystdepartementet, og har som mål å avle fram en oppdrettstorsk som har bedre vekstegenskaper enn villtorsk, og som har høyere motstandsdyktighet mot viktige fiskesykdommer.
Extensive use of methods 
Omfattende metodebruk
In his doctoral work, Rama Bangera has investigated genetic aspects of disease resistance in cod, in collaboration with scientists at Nofima and the Norwegian University of Life Sciences (NMBU). 
I doktorgradsarbeidet har Bangera undersøkt genetiske aspekter rundt sykdomsresistens hos torsk, i samarbeid med forskere ved Nofima og Norges miljø- og biovitenskapelige universitet (NMBU).
He has investigated two diseases caused by bacteria (vibriosis and francisellosis) and one caused by nodavirus (viral nervous necrosis, VNN). 
To sykdommer forårsaket av bakterier (vibriose og francisellose) og en sykdom forårsaket av nodavirus (nervevevsnekrose (VNN)), har vært undersøkt.
He has analysed disease resistance using advanced statistical and molecular genetic tools in four studies. 
Bangera har brukt avanserte statistiske og molekylærgenetiske verktøy i fire forskjellige studier for å analysere sykdomsresistens.
In order to breed fish for increased disease resistance, the cod in the breeding programme have undergone challenge tests, in which they have been exposed to contagion from the bacteria and virus that cause vibriosis and VNN. 
For å avle mot sykdom slik at langt færre fisk i oppdrett blir syke, har torsk i avlsprogrammet vært gjennom smittetester der de har blitt utsatt for smitte fra bakterien og viruset som forårsaker vibriose og VNN.
The results from the challenge tests were used to identify families that have the highest resistance to disease. 
Resultater fra smittetester brukes til å finne de familier som har best evne til å motstå sykdommer.
In conventional challenge tests, the ability of fish to resist disease is determined by recording whether the fish die or survive. 
I vanlige smittetester bestemmes fiskens evne til å motstå sykdom ved å registrere hvorvidt fisken dør eller overlever.
One of the advances that Bangera describes in his doctoral work is the fact that he has studied not two groups (dead fish and survivors), but three. 
Et av fremskrittene i Bangera doktorgradsarbeid er at han har gått videre fra disse to gruppene til tre.
He can distinguish among the surviving fish between those infected and those not infected. 
For overlevende fisk skiller han mellom de smittede og usmittede.
The predictions of resistive ability are more reliable if the contagion status of the surviving fish is included in the model. 
Prediksjonene for motstandsevne blir sikrere hvis man inkluderer smittestatus for overlevende fisk i modellen.
Resistance through breeding 
Kan avles mot
Bangera discovered a weak genetic correlation between growth and disease resistance against vibriosis and VNN. 
Bangera fant en svak genetisk sammenheng mellom tilvekst og sykdomsresistens mot vibriose og VNN.
This means that it will be possible to achieve a genetic profile that is beneficial for both disease resistance and growth at the same time in the breeding programme. 
Det betyr at det dermed vil være mulig å oppnå genetisk fremgang for sykdomsresistens og tilvekst samtidig i avlsprogrammet.
Bangera found regions in the genome that directly influence the genetic resistance to VNN. 
For VNN fant Bangera regioner på genomet som direkte påvirker den genetiske motstanden mot VNN.
It will be possible to use these regions as markers in a technique known as “marker-assisted selection” (MAS). 
Disse regionene vil kunne brukes som markører i markør-assistert seleksjon (MAS) eller såkalt genomseleksjon.
This will make it possible to select broodstock resistant to VNN, without exposing it to infection. 
Dette vil gjøre det mulig å selektere stamfisk uten å måtte utsette stamfisken for sykdomssmitte.
“Our broad test of various statistical methods shows how important it is to select the correct statistical method for the analysis of disease data, in order to determine the resistance of the fish more accurately and in this way achieve better breeding success for disease resistance,” says Bangera. 
− Vår brede test av ulike statistiske metoder viser hvor viktig det er å velge riktig statistiske metode for materialet man har, for å bestemme fiskens motstandsevne mest nøyaktig og dermed oppnå større avlsfremgang for sykdomsegenskaper, uttaler Bangera.
Selection in the cod breeding programme was carried out for both growth and resistance to vibriosis. 
I torskeavlsprogrammet blir det selektert både for tilvekst og motstandsevne mot vibriose.
The thesis concludes with the suggestion that future studies should look more closely at the effects of the selection methods used today, the practical use of MAS, and further identification of candidate genes for disease resistance in Atlantic cod. 
I doktorgraden konkluderes det med at fremtidige studier bør se nærmere på effekten av dagens seleksjonsmetoder, praktisk bruk av MAS, og ytterligere identifisering av kandidatgener for motstandsevne mot sykdommer i atlantisk torsk.
Thesis defence 
Om disputasen
Rama Bangera is from India and works as scientist at Nofima in Tromsø. 
Rama Bangera er fra India og arbeider som forsker hos Nofima i Tromsø.
He had his public defence of his thesis on 2 October at NMBU in Ås. 
Han disputerer 2. oktober ved NMBU på Ås.
The thesis is entitled “Genetic aspects of disease resistance in Atlantic Cod (Gadus morhua L.)”. 
Tittel på avhandlingen er “Genetic aspects of disease resistance in Atlantic Cod (Gadus morhua L.)”.
Supervisors: Dr. Jørgen Ødegård, Department of Animal and Aquacultural Sciences at NMBU, Dr. Hans Magnus Gjøen, Department of Animal and Aquacultural Sciences at NMBU, Dr. Hanne Marie Nielsen, Nofima and Dr. Matthew Baranski, Nofima. 
Veilederne er dr. Jørgen Ødegård, Institutt for husdyr- og akvakulturvitenskap (IHA) ved NMBU, dr. Hans Magnus Gjøen, IHA/NMBU, dr. Hanne Marie Nielsen, Nofima og dr. Matthew Baranski, Nofima.
The most used species in Norway is not mice but a fish: the Atlantic salmon. 
Den mest brukte arten i Norge er ikke mus eller rotter, men en fisk: den atlantiske laksen.
Optimisation of the environment of animals used in testing is frequently on the agenda. 
Optimalisering av levemiljøet til forsøksdyr er stadig på dagsorden.
But does this also apply to fish? 
Men gjelder dette også fisk?
Christopher Noble 
Christopher Noble
Senior Scientist Phone: +47 909 65 133 chris.noble@nofima.no 
Seniorforsker Tlf.: +47 909 65 133 chris.noble@nofima.no
Nofima, in cooperation with the Institute of Marine Research and Norecopa, is working to figure this out. 
Nofima i samarbeid med Havforskningsinstituttet og Norecopa er i ferd med å finne ut av dette.
During the two-year research project ENRICH Fish, many attempts have been undertaken to map the conditions that affect Atlantic salmon placed in pens at various stages in their life-cycle. 
I det toårige forskningsprosjektet ENRICH Fish er det gjort flere forsøk for å kartlegge forholdene som påvirker atlantisk laks når de oppstalles i kar på ulike stadier i livsløpet.
In summary: can one use knowledge of fish welfare to improve conditions for fish used in experiments? 
Oppsummert: Kan man bruke kunnskap om velferd hos fisk til å forbedre forholdene for fisk i forsøk?
Can today’s practices be improved? 
Kan dagens praksis forbedres?
Many questions 
Flere spørsmål
The conclusion after two years’ work is that fish that are placed in standard pens and used in testing for the development of feeds and vaccines are relatively well. 
Konklusjonen etter to års arbeid er at fisk som går i standard kar som brukes i forsøk til utvikling av fôr og vaksiner, har det relativt bra.
They develop as expected, based on their species in the wild. 
De utvikler seg som forventet, basert på sine artsfrender i det fri.
But can one get salmon to thrive better in pens? 
Men kan en få laksen til å trives bedre i karene?
A standard experiment provides little variation in environment for the fish. 
Et standard forsøkskar gir liten miljøvariasjon for fisken.
To minimise variations between treatments other than those factors one wishes to study, it is important to have as little variation between pens as possible. 
For å minimere annen variasjon mellom behandlinger enn de faktorene en ønsker å studere, er det viktig å ha så lite variasjon mellom karene som mulig.
If variation is high, one must increase the number of fish in the study to gather enough data to conclude. 
Dersom variasjonen er stor, må man øke antall fisk i forsøket for å få sikre nok data til å konkludere.
If variation is small, one requires fewer fish. 
Er variasjonen liten, trenger man færre fisk.
Salmon in the early life stages—the freshwater phase, before migration to the sea—are temporarily adapted to variations in environment, such as in water currents and places in which to conceal themselves. 
Laks i et tidlig livsstadium – ferskvannsfasen før utvandring til sjøen – er imidlertid tilpasset variasjoner i miljøet, som for eksempel vannstrømmer og muligheter for å skjule seg.
How important is such variation for salmon, and are they affected by a lack of variation? 
Hvor viktig er slik variasjon for laksen, og påvirkes den av mangel på variasjon?