natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The virus that causes white spot disease (WSSV) is capable of killing all the shrimp in a pond within 10 days of infection. 
Viruset som forårsaker White spot syndrome (WSSV) er i stand til å drepe alle rekene i en dam innen ti dager etter de infiseres.
The disease can, on occasions, totally devastate shrimp aquaculture in a complete region. 
Tidvis setter sykdommen oppdrett ut av spill i hele regioner.
There are currently no treatments available to effectively prevent outbreaks of the disease. 
Det finnes per i dag ingen behandling som effektivt hindrer utbrudd av sykdommen.
Indian and Norwegian scientists have been looking for a preventative solution in the shrimp genes. 
Indiske og norske forskere har sett etter en forebyggende løsning i genene.
They have collaborated in the search for gene markers, which are locations in the genome, that code for the level of immunity the shrimps have against the virus. 
De har samarbeidet om å finne genmarkører, eller steder i genomet, som koder for hvor immune rekene er mot viruset.
Senior scientist at the Norwegian food research institute Nofima, Nicholas Robinson, believes the findings will have a large impact on future generations of shrimp: 
Seniorforsker i det norske matforskningsinstituttet Nofima, Nicholas Robinson, mener funnene vil kunne ha stor effekt hos fremtidige generasjoner av reker:
“Now that these markers have been found in the tiger shrimp, it will be possible to select for higher immunity to the disease in the next generation by implementing what is known as ‘marker-assisted selection’ into an advanced breeding program. 
– Når disse markørene for motstandsdyktighet mot sykdommen nå er funnet i tigerreke, blir det mulig å velge reker med høy immunitet som foreldre til neste generasjon gjennom såkalt markørassistert seleksjon i et avansert avlsprogram.
Since the generation time of the shrimp is short, we can expect a clear effect within a few years,” says Robinson. 
Siden generasjonsintervallet til reker er kort, kan vi forvente klar effekt etter få år, sier Robinson.
The first gene markers in shrimp 
Første genmarkører i reke
This is the first extensive experiment in which genes markers related to disease have been found in shrimp. 
Dette er det første omfattende eksperimentet hvor man har funnet markører for sykdomspåvirkende gener i reker.
The research has been carried out by Nofima and the Indian CIBA (Central Institute of Brackishwater Aquaculture), and financed by the Research Council of Norway and the Indian Department of Biotechnology. 
Forskningen er gjort av Nofima og indiske CIBA (Central Institute of Brackishwater Aquaculture), og er finansiert av Norges forskningsråd og indiske Department of Biotechnology.
In addition to finding markers for disease resistance in the black tiger shrimp, the scientists have also found markers for genes that determine sex. 
I tillegg til å finne markører for sykdomsmotstand i asiatisk tigerreke, har forskerne funnet markører for gener som bestemmer kjønn.
The gene markers for sex could assist hatcheries to produce exclusively female shrimp for distribution. 
Genmarkørene for kjønn kan hjelpe rekeklekkerier med å produsere kun hunnreker for videre distribusjon til oppdrettere.
Male shrimp are small and grow slowly, so the discovery of sex-determining markers can enable aquaculture personnel to produce healthier shrimp that grow more rapidly. 
Hannreker er små og vokser sakte, så disse funnene kan gjøre det mulig for rekeoppdrettere å produsere friskere og mer rasktvoksende reker.
Finding the disease markers 
Slik ble sykdomsmarkørene funnet
The genetic code (DNA sequence) in the genes of various shrimp was analysed, as the scientists sought for the markers. 
Den genetiske koden (DNA-sekvensen) i genene til forskjellige reker ble analysert når forskerne lette etter markørene.
Variation in the DNA sequence of nearly 4,000 genes was compared within large groups that had been exposed to the disease. 
Variasjon i DNA-sekvensen til nesten 4 000 gener ble sammenlignet i store grupper som var blitt utsatt for sykdommen.
The scientists were looking for correlations between the duration of survival of the shrimp after being infected and the genetic code in their genes. 
Forskerne så etter sammenheng mellom antall timer rekene overlevde etter at de ble infisert med sykdommen, og den genetiske koden i genene deres.
It was possible in this way to reveal nine gene markers that were associated with resistance to the disease. 
På denne måten ble det avdekket ni genmarkører som var knyttet til motstandsdyktighet mot sykdommen.
Some of these were present in, or close to, genes that are known to have a function related to immunity in fish. 
Noen av markørene forekom i eller var lokalisert ved gener som er kjent for å ha en immunitetsfunksjon hos fisk.
White shrimp is also used in aquaculture in India and several Asian countries. 
Latinamerikansk hvitreke oppdrettes også i India og flere land i Asia.
“We are now in the process of starting a project for the white shrimp with the same goals – to discover genetic tools that can reduce a disease that is widespread in shrimp aquaculture,” concludes Robinson. 
– Vi starter opp et prosjekt i disse dager på latinamerikansk hvitreke med samme mål – å finne genetiske verktøy til å redusere en omfattende sykdom i rekeoppdrett, avslutter Robinson.
Sten Ivar Siikavuopio 
Sten Ivar Siikavuopio
“Snow crabs will be the Barents Sea’s biggest resource,” says Senior Scientist Sten Siikavuopio. 
– Snøkrabben kommer til å bli Barentshavets viktigste ressurs, mener seniorforsker Sten Siikavuopio.
Traditionally, this has been one of the most important products from Alaska, but snow crabs can now also be found in Norwegian waters. 
Den har tradisjonelt vært et av de viktigste produktene fra Alaska, men nå er snøkrabben også å finne i norske farvann.
The market is global and prices are good. 
Markedet er verdensomspennende, og gir en god pris.
This cold-loving crab was first observed in the Barents Sea in 1996, and its numbers have grown quickly. 
Den kuldekjære krabben som første gang ble observert i Barentshavet i 1996, har raskt blitt flere.
Around 4,000 tonnes of snow crab have been landed in Norway this year. 
Rundt 4000 tonn snøkrabbe er tatt i land i Norge i år.
When boxes of snow crabs arrive at Nofima, the experts are ready for them. 
Da kassene med snøkrabbe ankom Nofima, sto ekspertene klar.
The aim of the trials has been to investigate shelf life and quality. 
Forsøkene har gått ut på å undersøke holdbarhet og kvalitet.
Work is also focused on utilizing the leftover raw material from snow crabs to ensure sustainable use of the resource. 
Videre jobbes det med å utnytte restråstoffet fra snøkrabben for å sikre en bærekraftig utnyttelse av ressursen.
In addition, the scientists are working with commercial companies on the development of new bait and crab pot technology. 
Forskerne jobber også med utvikling av ny agn og teineteknologi i samarbeid med kommersielle næringsaktører.
Little has been documented about its physiology, what it can tolerate and how it lives. 
Lite er dokumentert av dens fysiologi, hva den tåler og hvordan den lever.
In future studies with living crabs, Nofima will also investigate what water temperature they need and how closely together they can live and thrive. 
I fremtidige studier på levende krabber skal Nofima også undersøke blant annet hvilken vanntemperatur de trenger og hvor tett kan de stå for å ha det bra.
Living crabs 
Levende krabber
In order to sell snow crabs on the fresh foods market, it will be essential to keep them alive after they are caught. 
For å kunne selge snøkrabben på ferskvaremarkedet, er det avgjørende å kunne holde den i live etter fangst.
Nofima’s national centre for catch-based aquaculture will now include the snow crab among their species. 
Nofimas nasjonale senter for fangstbasert akvakultur vil nå innlemme snøkrabben blant artene senteret jobber med.
“The snow crab is an important species now and will continue to be so in the future. 
– Snøkrabben er en viktig art nå, og den vil være det i fremtiden.
It is therefore natural for us to investigate how we can keep them alive in order to achieve the best possible quality and price,” says the centre’s head Kjell Midling. 
Derfor er det naturlig for oss å undersøke hvordan vi kan holde også den levende for å oppnå best mulig kvalitet og pris, sier leder for senteret, Kjell Midling.
If the crabs are to be kept alive, they will also need something good to eat. 
Skal man holde krabben levende, må den også ha et godt fôr å spise.
Nofima has long experience of finding tempting menus for wild crustaceans that are to be kept alive and sold on the fresh foods market far from where they were caught. 
Nofima har lang erfaring med å finne fristende menyer til ville skalldyr som skal holdes levende for å selges på ferskvaremarkeder langt unna fangststedet.
Marine enzymes 
Marine enzymer
“Because it is a cold water species, it is very interesting to look for marine enzymes and bioactive components that are adapted to the cold. 
– Siden den er en kaldtvannsart, er det svært interessant å lete etter marine enzymer og bioaktive komponenter som er kuldetilpasset.
We will investigate this and see how such enzymes might be used commercially,” says Ragnhild Whitaker, who is heading this research. 
Vi skal undersøke dette, og se hvordan slike enzymer eventuelt kan brukes kommersielt, sier forskningsleder Ragnhild Whitaker.
In previous research projects, Nofima’s scientists have found bioactive components in king crab shells and in prawns that are now used as ingredients in a range of products, including medicines and health foods. 
I tidligere forskningsprosjekter har Nofimaforskerne funnet bioaktive komponenter i skall fra kongekrabbe og i reker, som i dag er ingrediens i ulike produkter, som medisiner og helsekost.
The scientists who are studying snow crabs have long experience of studying other shellfish. 
Med seg inn i studiene av snøkrabben har forskerne lang erfaring fra studier av andre skalldyr.
Inspiration from king crab research 
Inspirasjon fra kongekrabbeforskning
Nofima’s scientists are making use of their long experience with king crabs in their new focus on snow crabs. 
Nofimas forskere bruker sin lange erfaring med kongekrabbe når de nå setter fokus på snøkrabben.
The snow crab is similar in appearance to the king crab, but lives in deeper water, where it thrives in the lower temperatures. 
Snøkrabben ligner kongekrabben, men holder til på dypere vann enn den, ettersom trivselstemperaturen ligger lavere enn kongekrabbe.
Nofima has been researching the king crab since it first entered our waters. 
Siden kongekrabben vandret inn i våre farvann har Nofima forsket på arten.
They have investigated everything from the crab’s biology to finished products on the market. 
De har undersøkt alt fra krabbens biologi til ferdig produkt ute på markedet.
“When we started in 1994, few people believed that the king crab could be kept alive. 
– Da vi startet i 1994, var det få som trodde på at kongekrabben kunne lagres levende.
Now as much as 70% of the king crabs that are caught are kept alive and can be sold on the market at a very different prize to the frozen version. 
Nå blir hele 70 % av all kongekrabbe som fanges holdt levende etter fangst, og kan selges på markedet til en helt annen pris enn den fryste krabben.
Norwegian king crab has a very good reputation, thanks to the quality it maintains in hotels,” explains Siikavuopio. 
Norsk kongekrabbe har et veldig godt rykte takket være kvaliteten den holder når den er på hotell, forteller Siikavuopio.
The scientists are now looking forward to gaining similar knowledge about snow crabs. 
Forskerne ser nå frem til å skaffe tilsvarende kunnskap som gjelder for snøkrabbe.
Capture-based aquaculture Marine biotechnology Production Biology Seafood industry 
Fangstbasert akvakultur Marin bioteknologi Produksjonsbiologi Sjømatindustri
Figures from the Norwegian Food Safety Authority show that the annual loss is approximately 16%. 
Tall fra Mattilsynet viser at det årlige tapet er på rundt 16 prosent.
Nofima is attempting to achieve higher survival by the use of exercise and better sorting of salmon. 
En av Nofimas tilnærminger til høyere overlevelse er trening og sortering av laks.
Senior scientist Harald Takle at Nofima’s research station at Sunndalsøra where he provides salmon with exercise. 
Seniorforsker Harald Takle på Nofimas forskningsstasjon på Sunndalsøra, der han trener laks.
The exercise means that the fish develop significantly higher swimming capacity and heart strength, and this is why he believes that exercise gives better survival (photo: Terje Aamodt/Nofima). 
Treningen skal gi fisken bedre svømme- og hjertekapasitet og gjøre at flere overlever etter utsett i sjø (foto: Terje Aamodt/Nofima).
“The FitSmolt project is intended to discover how the smolt can develop higher resistance to disease, how we can get them to deal with various types of stress better, and how they can grow rapidly, with natural organ development,” says Nofima Senior Scientist Harald Takle. 
– Med FitSmolt-prosjektet vil vi finne ut av hvordan smolten kan utvikle enda sterkere motstand mot sykdom, hvordan vi kan få den til å håndtere ulike typer stress bedre og hvordan den kan vokse raskt, og med en naturlig utvikling av organer, sier seniorforsker i Nofima Harald Takle.
The Fitsmolt project is co-funded by the Norwegian Research Council and the Norwegian Seafood Research Fund (FHF). 
Fitsmoltprosjektet er samfinansiert av Norges forskningsråd og Fiskeri- og havbruksnæringens forskningsfond (FHF).
Sorting by swimming ability 
Sortering av svømmeferdigheter
The next stage involves exercising the salmon right from an early age until they are transferred to the sea, with swimming exercise at the correct flow rate. 
Neste steg handler om å trene opp laksen fra startfôring til sjøutsett til å bli sterkere ved hjelp av svømmetrening med rett strømhastighet.
Previous results have shown that more salmon survive after transfer to the sea when they have undergone extensive exercise as smolts. 
Tidligere forskningsresultater tilsier at flere laks overlever etter sjøutsett når de har vært godt trent som smolt.
The scientists now want to see whether even more robust fish can be developed by exercising the fish throughout the complete fresh-water phase. 
Nå vil forskerne se om de kan få enda mer robust fisk gjennom å trene fisken gjennom hele ferskvannsfasen.
The exercise means that the fish develop significantly higher swimming capacity and heart strength, and this is why the scientists believe that exercise gives better survival. 
En viktig årsak til at forskerne kobler trening og overlevelse, er at fisken får betydelig bedre svømme- og hjertekapasitet når den har trent.
“We also want to compare the heart capacity of farmed smolts with that of wild smolts, and identify markers that reflect these differences. 
– Vi vil også sammenligne oppdrettssmolt med villakssmolt for å se etter forskjeller i hjertekapasitet og finne markører for å identifisere disse forskjellene.
The wild salmon will be taken from the Lærdal River, since we know that smolts from here are strong and swim well. 
Villaksen blir hentet fra Lærdalselva siden vi vet at denne elva produserer sterk smolt med god svømmekapasitet.
The long-term goal is to ensure that future generations of farmed fish are at least as robust as their wild cousins,” says Takle. 
Det langsiktige målet er å sikre at fremtidige oppdrettsgenerasjoner vil være minst like robuste som sine ville søsken, forteller Takle.
robustness 
fiskehelse robusthet smolt
How is this quality perceived amongst clients and consumers in the European market? 
Hvordan blir denne kvaliteten oppfattet blant kunder og forbrukere i det europeiske markedet?
And how should Norwegian exporters and producers behave to be able to achieve the optimal value of these products? 
Og hvordan bør norske eksportører og produsenter forholde seg for å kunne oppnå det optimale av verdi for disse produktene?
This is CATCH 
Dette er CATCH:
CATCH is a visionary project in which the main goal is to capture the maximum sustainable value of Atlantic cod based on live storage. 
CATCH er et visjonært prosjekt hvor formålet er å fange den maksimale bærekraftige verdien av vill Atlantisk torsk basert på levendelagring.
By keeping cod alive after capture, the significant challenges associated with large fluctuations in quality and landed volume can be dealt with. 
Ved å holde torsk i live etter fangst, kan de betydelige utfordringene knyttet til store svingninger i kvalitet og landet volum håndteres.
The results from the project are expected to be of significant value, as well as to provide inspiration for other businesses and value chains that are not directly involved in the live storage of cod. 
Resultatene fra prosjektet forventes også å ha betydelig nytteverdi og inspirasjon for andre selskaper og verdikjeder som ikke er direkte involvert i levendelagring av torsk.
CATCH is a four-year project financed by the Research Council of Norway through the programme Sustainable Innovation in Food and Bio-Based Industries (BIONÆR). 
CATCH er et fireårig prosjekt finansiert gjennom Bionærprogrammet til Norges forskningsråd
Minutes after the fish are slaughtered in Norway, they are placed on trucks that will ship them out to the market. 
Minutter etter at fisken er slaktet i Norge, er den på bilen som skal frakte den ut til markedene.
The live-stored fish is therefore extremely fresh when it appears at fish counters and on dinner plates in Continental Europe. 
Den levendelagrede fisken er dermed blodfersk når den havner i fiskedisker og på middagstallerkener på kontinentet.
Do grocery store customers and restaurants guests know to value this quality? 
Vet kolonialkunder og restaurantgjester å verdsette denne kvaliteten?
How is this fish marketed by distributors and purchasers? 
Hvordan blir den markedsført av grossister og innkjøpere?
Mark of quality 
Kvalitetsmerke
In summer, researchers from Nofima and the School of Business and Economics at the Arctic University of Norway in Tromsø travelled to Spain to speak with consumers, clients, distributors, kitchen managers and purchasers about accessing Norwegian cod in the summer. 
I sommer reiser forskere fra Nofima og Handelshøyskolen ved Universitetet i Tromsø til Spania for å snakke med forbrukere, kunder og distributører, kjøkkensjefer, grossister og innkjøpere, om det å ha tilgang på den norske torsken på sommeren.
”We would like to explore the perceptions that exist in the market: we want to know more about what differentiates ‘live fish’ from other cod. 
– Vi ønsker å nøste i oppfatningen ute i markedet: Vi vil vite mer om hva som skiller «levendefisken» fra annen torsk.
Which qualities are valued? 
Hvilke egenskaper er det de setter pris på?
And does emphasising quality mean that one is willing to pay more for this type of fish out of season? 
Og betyr det å vektlegge kvalitet at man er villig til å betale mer for denne typen fisk utenom sesongen?
Based on the answers we get, we will be able to give feedback to the Norwegian industry about what the market considers important,” says Senior Researcher Geir Sogn-Grundvåg of Nofima. 
Basert på de svarene vi får, vil vi kunne gi tilbakemelding til norsk industri om hva markedet oppfatter som viktig, sier seniorforsker Geir Sogn-Grundvåg i Nofima.
He leads the large research project CATCH. 
Han leder det store forskningsprosjektet CATCH.
If the market is willing, Norwegian exporters can perhaps build up a client portfolio that is guaranteed a delivery of a known quantity of live-stored Norwegian cod outside of the traditional cod season. 
Om markedet er villig, kan norske eksportører kunne bygge opp en kundeportefølje som får garanti på leveranse av et visst kvantum av den levendelagrede norske torsken hver uke utenom den tradisjonelle torskesesongen.
Extended range 
Utvider sortimentet
Eight industry actors and representatives from five universities took part in the research project on the live storage of cod. 
Åtte næringsaktører og representanter fra fem universitet deltar i forskningsprosjektet om den levendelagrede torsken.
One of the participating universities is UiT—the Arctic University of Norway in Tromsø. 
Et av de deltakende universitetene er UiT – Norges arktiske universitet i Tromsø.
Professor Svein Ottar Olsen wants to cooperate with Spanish universities in Murcia and La Coruña to map consumers’ preferences, expectations, experience of quality and willingness to pay for fresh (Norwegian) cod. 
Professor Svein Ottar Olsen vil i samarbeid med spanske forskere ved universitetene i Murcia og La Coruña kartlegge forbrukernes preferanser, forventninger, kvalitetsopplevelser og betalingsvilje til fersk (norsk) torsk.
”With access to clients in Spain, we are able to both undertake consumer testing and collect data on consumer reactions,” says Svein Ottar Olsen. 
– Med tilgang til kunder i Spania, skal vi både gjøre forbrukertester og innhente konsumreaksjoner, sier Svein Ottar Olsen.
It is not just pure, white fillets that are offered to clients in Spain. 
Det er ikke bare den rene, hvite fileten som tilbys fiskekunder i Spania.
According to Professor Olsen, the Spanish are innovative in developing new and contemporary products and packaging. 
Spanjolene er ifølge professor Olsen innovative i forhold til å utvikle nye og tidsriktige produkter og pakningsformer.
”They add value to products and thereby develop the project range with the help of spices and sauces,” says the consumer researcher. 
– De tilfører tilleggsverdier i produkter og utvider dermed produktsortimentet ved hjelp av krydder og saus, sier forbrukerforskeren.
Many benefits 
Mange fordeler
Researchers are excited to see consumers’ reactions now that they will gather data on consumers’ experiences of live-stored Norwegian cod in the summer heat of Spain. 
Forskerne er spente på forbrukerreaksjonene når de nå skal samle erfaringer om levendelagret norsk torsk i sommervarmen i Spania.
”The benefits of live storage are many: access, quality and increased shelf life, because the fish is fresh; less waste, because all the fish are good quality; and streamlined production, because the raw materials are always available. 
– Fordelene med levendelagring er mange: Tilgjengelighet, kvalitet, økt holdbarhet og hylletid fordi den er fersk, mindre svinn fordi all fisken er av god kvalitet, og strømlinjeformet produksjon fordi råstoffet alltid er tilgjengelig.
Now it will be interesting to see how much of this knowledge on quality accompanies the fish to Spanish consumers, and whether this affects consumers’ choices and preferences,” says Geir Sogn-Grundvåg. 
Nå blir det interessant å se hvor mye av denne kunnskapen om kvalitet som følger fisken til forbrukerne i Spania, og hvordan det påvirker deres valg og preferanser, sier Geir Sogn-Grundvåg.
Capture-based aquaculture Consumer and marketing research Food safety and quality Seafood industry 
Fangstbasert akvakultur Forbruker og marked Sjømatindustri Trygg og holdbar mat
We are working at Nofima to achieve full control of the environment in which fish live. 
I Nofima jobber vi for å ha full kontroll på miljøet fisken lever.
This enables the full growth potential of the salmon to be realised, and reduces production costs. 
Da kan hele vekstpotensialet i laksen tas ut, og produksjonskostnader senkes.
Production biology 
Produksjonsbiologi
Aquaculture in a controlled environment 
Miljøstyrt oppdrett
Aquaculture in a controlled environment is a concept that emphasises that it is the facility personnel who control the environmental factors, and not random environmental factors that control the salmon. 
Miljøstyrt oppdrett er et begrep som understreker at det er oppdretteren som styrer miljøfaktorene, ikke tilfeldige miljøfaktorer som styrer laksen.
Experiments carried out by our scientists have shown that closed-containment systems give better control of the fish environment, and good management here gives higher water quality, growth and welfare than can be achieved in traditional facilities. 
Forsøk våre forskere har gjort viser at lukkede anlegg gir bedre kontroll på fiskens miljø, og hvis røktingen er god gir det bedre vannkvalitet, vekst og velferd enn i tradisjonelle anlegg.