natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Secondly, a growing part of the population is concerned about eating healthier also in Turkey. 
For det andre er også i Tyrkia en økende del av befolkningen opptatt av å spise sunnere.
They therefore want to replace many of the traditional meat dishes with seafood. 
De ønsker derfor å erstatte flere av de tradisjonelle kjøttrettene med sjømat.
– Traditionally, Turks buy their fish from the fishmonger in the street, but today modern supermarket chains have first class fish counters with a large variety of fish and seafood. 
– Tradisjonelt kjøper tyrkerne sin fisk hos fiskehandleren i gata, men i dag har man også moderne supermarkedkjeder med flotte fiskedisker, som har et stort utvalg av fisk og sjømat.
In one supermarket we found even a live king crab from Norway, says Gøril Voldnes, a scientist at Nofima. 
I et supermarked fant vi til og med en levende kongekrabbe, forteller forsker Gøril Voldnes i Nofima.
Opportunities and challenges 
Muligheter og utfordringer
Many Turks have already acquired a taste for Norwegian salmon and its popularity is increasing. 
Mange tyrkere har allerede fått smaken på norsk laks og populariteten øker.
– Norwegian mackerel is exported frozen, and has had a strong position in the Turkish market for the past 25 years. 
– Norsk makrell eksporteres fryst, og har hatt en sterk posisjon på det tyrkiske markedet de siste 25 årene.
Mackerel is very popular as “balik ekmek”, a type of sandwich with mackerel and salad that is sold a lot as fast food on the streets, she says. 
Makrell er veldig populært som «balik ekmek», en type sandwich med makrell og salat som selges mye på gata som fastfood, sier hun.
Over the last few years, statistics have shown a marked growth in fresh salmon imports. 
De siste par årene viser statistikken for alvor en vekst når det gjelder fersk laks.
This can be partly due to the fact that it is good to grill, which is very popular in Turkish cuisine. 
Det kan skyldes blant annet at den er god å grille, noe som er svært populært i det tyrkiske kjøkken.
In addition, the sushi trend has started to take off in Turkey and here Norwegian salmon is one of the main ingredients, the scientist explains. 
I tillegg har også sushitrenden begynt å ta av i Tyrkia, og her er norsk laks en av hovedingrediensene, forklarer forskeren.
Nofima has looked at the opportunities and challenges for Norwegian seafood in Turkey. 
Nofima har sett på muligheter og utfordringer for norsk sjømat i Tyrkia.
As far as challenges go, the Turks in general eat little seafood, and have limited knowledge about fish. 
Når det gjelder utfordringer, spiser tyrkere generelt lite sjømat, og har lite kunnskap om fisk.
– Obviously this varies depending on how near the coast they live, but on average the amount consumed is only six kilogrammes of seafood per person per year. 
– Dette varierer selvsagt litt ut fra hvor nært kysten de bor, men i snitt er mengden på bare seks kilo sjømat per person per år.
It is low compared to Norway where we eat around 40 kilogrammes of seafood per person per year. 
Det er lite sammenliknet med her i Norge, hvor vi spiser rundt 40 kilo sjømat per person i året, sier Voldnes.
– The lack of knowledge of fish has even created the myth that fatty fish, combined with dairy products, can be so dangerous that one can die from it. 
– Lite kunnskap om fisk har til og med skapt myter om at fet fisk kombinert med melkeprodukter kan være så farlig at en kan dø av det.
Thus, to increase consumption information and promotional campaigns are needed that encourage consumers to adopt new eating habits. 
For å øke konsumet kreves informasjon og kampanjer som kan bidra til å lære forbrukerne nye matvaner.
In addition, the consumers prefer fresh fish and are used to buying whole, portion sized fish with heads and gills so that they can check the freshness themselves. 
I tillegg er de vant til å kjøpe hel fisk med hode og gjeller for selv å kunne sjekke ferskheten.
At fish markets we saw that they would often wring the gills to see how fresh the fish was. 
På fiskemarkeder så vi at de gjerne vrengte ut gjellenene for å vise hvor fersk fisken var.
There are also some non-tariff barriers to trade with a Turkish bureaucracy that is constantly making up new rules. 
Det er også en del ikke-tarrifære handelshindringer med et tyrkisk byråkrati som stadig finner på nye regler, sier Voldnes.
Fresh = Norwegian advantage 
Fersk = norsk fortrinn
Gülin Kan from Innovasjon Norge og scientist Ingrid Kvalvik from Nofima inspecting a fishmonger in Turkey. 
Gülin Kan fra Innovasjon Norge og forsker Ingrid Kvalvik i Nofima inspiserer en fiskedisk i Tyrkia.
This has resulted in Marine Harvest establishing themselves in the country in 2015. 
Det har fått Marine Harvest til å etablere seg i landet i løpet av 2015.
Lerøy has been in Turkey for a lengthy period of time already. 
Lerøy har allerede vært i landet i en lengre periode.
– It is the fresh salmon that is Norway’s advantage in Turkey. 
– Det er den ferske laksen som er Norges fortrinn i Tyrkia.
If the Turks should start to ask for frozen fillets, the Norwegian salmon would face tough competition from, for example, Chile. 
Hvis tyrkerne skulle begynne å etterspørre fryste fileter, vil den norske laksen få tøff konkurranse fra for eksempel Chile.
Norway can, as the sole exporter, transport fresh salmon to Turkey by road, and therefore has a huge advantage in this market which prefers fresh seafood, Voldnes explains. 
Norge kan, som den eneste eksportøren, frakte fersk laks til Tyrkia med bil, og har derfor et stort fortrinn i dette markedet som foretrekker fersk sjømat, opplyser Voldnes.
Efforts have been made to introduce herring, pollock and cod are in the Turkish market. 
Sild, sei og torsk er også forsøkt introdusert på det tyrkiske markedet.
The first two with good results. 
De to førstnevnte med gode resultater.
Herring because of tourism from Russia and Eastern Europe, and pollock because in taste it is not unlike local species of fish and it is cheap. 
Silda fordi den selges hel og gjør seg på grillen, seien fordi den i smak minner om lokale arter og er billig.
Pollock is sought after, but is no longer offered by Norwegian exporters. 
Sei etterspørres, men tilbys ikke lenger fra norske eksportører.
Turkey therefore imports this fish from Iceland, which is competing with Norway to gain entry into this market 
Tyrkia henter derfor denne fisken fra Island som konkurrerer med Norge om å få innpass i dette markedet.
Cod is difficult 
Torsk vanskelig
So far, cod has not had any success in the consumer market, but may be relevant for the restaurant market. 
Torsk har så langt ikke hatt noen suksess i forbrukermarkedet, men kan være aktuell for restaurantmarkedet.
With roughly 35 million visitors every year, Turkey is a major tourist destination. 
Med om lag 35 millioner tilreisende hvert år er Tyrkia en betydelig turistdestinasjon.
An increased interest in international cuisine and not least a budding gourmet trend in restaurants, results in cod being well received by chefs. 
En økt interesse for internasjonal kokekunst og ikke minst en gryende gourmet-trend i restaurantene, gjør at torsken tas godt imot blant kjøkkensjefene.
The restaurant market is therefore an interesting entry point for several Norwegian seafood products, says Voldnes. 
Derfor er restaurantmarkedet en interessant inngang for flere norske sjømatprodukter, sier Voldnes.
Facts about seafood in Turkey 
Fakta om sjømat i Tyrkia
Mackerel is currently the species that has had most success in Turkey. 
Makrell er foreløpig den arten som har slått best an i Tyrkia.
In 2015, Norway exported about 24 tonnes of mackerel to Turkey. 
Norge eksporterte i 2015 om lag 24 tusen tonn makrell til Tyrkia.
Norwegian mackerel has been on the market for 25 years, and the country has regularly imported about 20 tonnes of mackerel annually over the past five years. 
Norsk makrell har vært på markedet i 25 år, og landet har jevnt importert cirka 20 tusen tonn makrell årlig de siste fem årene.
Salmon is now to be seen in most fish counters and restaurants in Istanbul, and interest in the fish is growing. 
Laks er nå synlig i de fleste fiskedisker og restauranter i Istanbul, og interessen er økende.
In 2015, Turkey imported around 8 thousand tonnes from Norway. 
I 2015 importerte Tyrkia rundt 8 tusen tonn fra Norge.
This is almost a doubling over the past five years and the growth is expected to continue. 
Det er tilnærmet en dobling de siste fem årene og forventes å fortsatt øke.
Pollock is sought after by Turkish importers since it is cheap and similar in taste to species from their waters, but it is difficult to obtain Norwegian pollock in this case Iceland is the preferred partner. 
Sei etterspørres fra tyrkiske importører da den er billig og lik på smak med arter fra egne farvann, men det er vanskelig å få tak i norsk sei slik at Island her er foretrukken samarbeidspartner.
Demand for herring has increased in Turkey, in part because of an increase in tourism from Russia and Eastern Europe. 
Sild har økt i etterspørsel i Tyrkia, blant annet som følge av økt turisme fra Russland og Øst-Europa.
Cod presents a challenge in Turkey because it looks different and tastes different than the whitefish the Turks are accustomed to. 
Torsken har en utfordring i Tyrkia fordi den ser annerledes og smaker annerledes enn hvitfisk de er vant til.
So far, the restaurant market is best suited for new ventures. 
Her er restaurantmarkedet foreløpig best egnet for satsing.
Turkish importers are accustomed to building good relationships with their suppliers over time, and the market needs to be nurtured on a regular basis. 
Tyrkiske importører er vant til å bygge gode relasjoner med sine leverandører over tid, og er et marked som må pleies jevnlig.
More marketing and training related to seafood is called for if sales of seafood to Turkey are to increase. 
Mer markedsføring og opplæring knyttet til sjømat er nødvendig for å øke salget av sjømat i Tyrkia.
With Norway’s small economy, heavily dependent on oil, the Norwegian krone (NOK) is a vulnerable currency which fluctuates widely. 
En liten økonomi som den norske, med stor oljeavhengighet, gjør den norske kronen til en sårbar valuta som svinger mye.
When the Norwegian krone is strong, the competitiveness of the seafood industry is weakened, while it is strengthened when the NOK weakens. 
Når krona er sterk, svekkes konkurranseevnen til sjømatnæringen, samtidig styrkes konkurranseevnen når kronen svekkes.
When exchange rates change, the competitive positions between different countries also change. 
Når valutakursene endres, endres også konkurranseposisjonene mellom ulike land.
In the report, scientists show how currency factors have had an impact on the competitiveness vis-à-vis Iceland for whitefish, and vis-à-vis Chile, Ireland and Scotland for salmon. 
I rapporten viser forskerne hvordan valutaforhold har bidratt til å påvirke konkurransekraften til Island innen hvitfisk, og Chile, Irland og Skottland innen laks.
Norway has improved its competitive position as a result of the weak krone in recent years, especially vis-à-vis Iceland and Scotland/Ireland. 
Spesielt mot Island og Skottland/Irland har Norge forbedret sin konkurranseposisjon som følge av den svake kronen de siste årene.
Nofima’s scientists have developed a competitive exchange rate index for seafood. 
Forskere i Nofima har utviklet en egen konkurransekursindeks for sjømat.
Using this, they can show how currency fluctuations have impacted the seafood industry’s competitive situation over the last few years. 
Med den viser de hvordan svingninger i valutakursen har påvirket sjømatindustriens konkurransesituasjon de siste årene.
At the same time, the scientists have measured the effect of volume, marked price and product mix. 
Samtidig har forskerne målt effekten av volum, markedspris og produktmiks.
– Furthermore, we find that NOK 2.7 billion of the increase in value is linked to an increase in volume, NOK 4 billion to higher prices and/or product mix, while NOK 1.6 billion is due to synergies between changes in two or more of these components, says Norfima’s scientist Thomas Nyrud. 
– Vi finner videre at 2,7 milliarder av verdiøkningen er knyttet til volumvekst, 4 milliarder til prisvekst og/eller endret produktmiks, mens 1,6 milliard tilknyttes synergieffekter mellom endringer i to eller flere av disse komponentene, sier forsker Thomas Nyrud i Nofima.
He is one of the scientists responsible for the report, which illustrates differing trends in the whitefish, pelagic and salmon farming sectors. 
Han er en av forskerne som står bak rapporten, som viser forskjellig utvikling i de ulike næringene hvitfisk, pelagisk og oppdrett.
The report was commissioned by the Norwegian Seafood Research Fund (FHF). 
Rapporten er skrevet på oppdrag av Fiskeri- og havbruksnæringens forskningsfond (FHF).
Whitefish 
Hvitfisk
The export value of whitefish increased in the period 2012 – 2015 by NOK 2.8 billion. 
Eksportverdien av hvitfisk økte i perioden fra 2012-2015 med 2,8 milliarder kroner.
In reality, in many whitefish markets, there has been a decline in prices measured in trading currencies, while at the same time volume development was flat. 
I realiteten har det i mange hvitfiskmarkeder vært en prisnedgang målt i handelsvaluta, samtidig som volumutviklingen har vært flat.
This resulted in a slight decline in value for the sector, after making currency adjustments. 
Dette har gitt en svak verdinedgang i sektoren etter korrigering for valuta.
Pelagic fish 
Pelagisk
In the pelagic sector, which includes such species as mackerel and herring, currency fluctuations made a positive contribution of NOK 2.3 billion. 
I pelagisk sektor som inkluderer arter som makrell og sild, har valutaendringene bidratt til en positivt bidrag på 2,3 milliarder kroner.
The negative volume and price effects were so strong that the export value fell by approximately NOK 1.2 billion. 
Men den negative volum- og priseffekten er så sterk at eksportverdien viser en nedgang på cirka 1,1 milliard norske kroner.
Fish farming 
Oppdrett
The positive currency effect for exports of farmed fish from 2012 to 2015 is calculated to be NOK 7.5 billion. 
For eksport av oppdrettfisk beregnes den positive valutaeffekten til 7,5 milliarder kroner fra 2012 til 2015.
In the same period, the fish farming sector recorded a total increase in value of NOK 18.1 billion. 
I Samme periode hadde oppdrettssektoren en samlet verdivekst på 18,1 milliard.
Higher volumes and favourable price/product mix development contributed to an increase in earnings in the fish farming sector. 
Både økt volum og en gunstig pris/produktmiks-utvikling har bidratt til å øke inntjeningen for oppdrettsnæringen.
-Over the last few years, new records have been set in seafood exports. 
– De siste årene har det blitt satt nye eksportrekorder for sjømat.
But we find it problematic to use export values as performance indicators, particularly for whitefish and pelagic fish. 
Men vi synes det er problematisk å bruke eksportverdi som prestasjonsmål, særlig for hvitfisk og pelagisk sektor.
The export value, measured in terms of NOK, is in no way a precise indicator of performance, says Nyrud. 
Eksportverdi, målt i norske kroner, er et lite presist mål på prestasjon, sier Nyrud.
-Who earns most from currency fluctuations? 
– Hvem tjener mest på valutaendringene?
-In the long term, it is the primary stage and the consumers that will benefit most or suffer most from currency fluctuations. 
– I det lange løpet er det primærleddet og konsumentene som vil få størst nytte eller ulempe av valutaendringer.
The sluggishness in passing on price changes results in the long-term effects varying in the sector, while at the same time there is a continual fluctuation in currencies. 
Tregheten i prisomveltningen innebærer at de langsiktige effektene varierer i sektoren, samtidig som det er en kontinuerlig fluktuasjon i valutaene.
This makes it difficult to determine who is the winner and who is the loser in the value chain, says Nyrud. 
Dette gjør det vanskelig å kåre vinnere og tapere i verdikjeden, sier Nyrud.
More exposed 
Mer eksponert
The seafood sector is more exposed to turbulence in the foreign exchange markets than is Norwegian export industry is in general. 
Sjømatsektoren er mer eksponert for valutauro enn øvrig norsk eksportindustri.
This is because most of the international trading involves the four major currencies, euro, US dollar, pound sterling and Japanese yen, whilst the other Norwegian export industries have, overall, a somewhat broader “currency portfolio”. 
Dette fordi det meste av handelen med utlandet skjer i de fire store valutaene euro, dollar, pund og yen, mens øvrig norsk eksportindustri totalt sett har en noe bredere «valutaportefølje».
-In addition, the seafood sector is more heavily weighted in dollar than is the case for the rest of Norwegian industry. 
– I tillegg er sjømatsektoren tyngre vektet i dollar enn tilfellet er for øvrig norsk industri.
Statistic testing shows that over the last fifteen years, the exchange rate against the US dollar has been considerably more volatile than against the Euro, sterling and yen, says Nyrud. 
Statistisk testing viser at vekslingskursen mot dollar de siste femten årene har vært betydelig mer volatil enn for både euro, pund og yen, sier Nyrud.
Profitability and currency 
Lønnsomhet og valuta
The scientists have studied profitability in the fisheries industry from 1993 and through to the present day and they find that exchange rate unrest is an important factor that is seen repeatedly in the years with the best and the worst results. 
Forskerne har undersøkt lønnsomhetsutviklingen i fiskeindustrien fra 1993 og frem til i dag og finner at valutauro er en viktig faktor som går igjen i de årene med best og dårligst resultat.
Foreign currency gains in one year, often followed currency losses in the following year. 
Valutagevinst ett år, følges ofte av ett neste år med valutatap.
Of the five most and the five least profitable years for the Norwegian whitefish industry over the last twenty years, the result in seven of the years coincided with major currency fluctuations, where either a weakening of the krone coincided with a positive result, or an appreciation of the krone coincided with a negative result. 
Av de fem mest og de fem minst lønnsomme årene for norsk hvitfiskindustri de siste tjue årene sammenfalt resultatet i syv av årene med store valutaendringer, der enten en svekkelse av kronen sammenfalt med positivt resultat, eller en styrking av kronen sammenfalt med et negativt resultat.
Secrets that Nofima has been researching for 22 years. 
Hemmeligheter som Nofima har forsket på i 22 år.
Representatives from the feed company Nosan Corporation, which is 100 per cent owned by the Mitsubishi industrial giant, are training in Norway. 
Representanter fra fôrselskapet Nosan Corporation, som er 100 prosent eid av industrigiganten Mitsubishi, er på opplæring i Norge.
In Nofima’s production plant in Kjerreidviken in Bergen they are learning the secret process. 
I Nofimas produksjonshall i Kjerreidviken i Bergen lærer de den hemmelige prosessen.
Nofima’s scientists in Tromsø and Bergen are amongst the world’s leaders when it comes to sea urchins and sea urchin feed. 
Nofimas forskere i Tromsø og Bergen er blant de fremste i verden på henholdsvis kråkeboller og kråkebollefôr.
– The coolest is when the research benefits the business community directly. 
– Det gøyeste er når forskningen kommer til direkte nytte for næringslivet.
Nothing is better than that, said scientist Tor Andreas Samuelsen in a broad Bergen dialect when he disclosed the business secret to Nosan a few days ago. 
Ingen ting er bedre enn det, sier forsker Tor Andreas Samuelsen på klingende bergensdialekt da han forleden viste fram bedriftshemmeligheten for Nosan.
With the involvement of the investment company Kaston and Innovation Norway, a licence agreement has been signed for the production of Nofima’s sea urchin feed in Japan. 
Med medvirkning fra investeringsselskapet Kaston og Innovasjon Norge er det signerte en lisensavtale for produksjon av Nofimas kråkebollefôr i Japan.
Both the content and the production method are research secrets that the Japanese will now have access to. 
Både innhold og produksjonsmetode er forskerhemmeligheter som japanerne nå får tilgang til.
Creating special feed is no easy task. 
Å lage spesialfôr er ingen enkel oppgave.
The feed must be dry, but must be able to sink to the bottom. 
Fôret skal være tørt, men må kunne synke ned på bunnen.
It must have the correct shape and surface to catch the animal’s interest, and must also be in the water for a whole week without dissolving. 
Det må ha riktig fasong og overflate for å fange dyrets interesse, og må også kunne ligge i vann uten å løse seg opp på en hel uke.
Photo: Helge Skodvin 
Foto: Helge Skodvin
Environmental gain 
Miljøgevinst
The environmental benefits of harvesting and feeding sea urchins are very substantial in the opinion of Brian Tsuyoshi Takeda of Kaston: 
De miljømessige fordelene med fangst og oppfôring av kråkeboller er store mener Brian Tsuyoshi Takeda i Kaston:
– The kelp forests off the Japanese coast were hit hard by the tsunami in 2011. 
– Tareskogen utenfor den japanske kysten fikk hard medfart av tsunamien i 2011.
The sea urchins graze down the last of the kelp so that it becomes a kind of desert landscape. 
Kråkebollene beiter ned siste rest av tareskogen slik at det blir en form for ørkenlandskap.
By harvesting the sea urchins, putting them in boxes and feeding them, the amount of roe increases and also the sales value. 
Ved å hente opp kråkebollene, sette dem i kasser og fôre dem opp får de høyt innhold av rogn og dermed høy salgsverdi.
In less than one year the kelp forests will recover and recreate the environment needed by other marine species, says Takeda.. 
På mindre enn ett år vil tareskogen hente seg inn igjen og skape miljø for andre marine arter, sier Takeda.
The tsunami caused catastrophic destruction and created an acute crisis in the sea urchin industry. 
Tsunamien forårsaket katastrofale ødeleggelser og lagde akutt krise i kråkebollenæringen.
The roe of sea urchins is a delicacy in Japan, and the food loving Japanese normally eat about 50,000 tonnes of this exclusive product every year. 
Rognen fra kråkebollene er delikatesse i Japan, og normalt spiser matglade japanere hvert år rundt 50.000 tonn av dette eksklusive produktet.
Now, Nofima’s feed is to be produced in Japan under a licence agreement and will be fed to wild-caught sea urchins that will ultimately be served on a Japanese dining table. 
Nå skal Nofimas fôr lisensproduseres i Japan og bli mat til villfangede kråkeboller som etter hvert havner på japanske matbord.
Research that needs patience 
Tålmodig forskning
Patient research by Nofima is now beginning to turn into a Japanese industrial success. 
Tålmodig kråkebolleforskning i Nofima er i ferd med å ende opp som en japansk næringslivssuksess.
This is thanks to Nofima’s cooperation with Kaston, a company that has commercialised the research and has the ability to see new opportunities. 
Dette takket være Nofimas samarbeid med Kaston, et selskap som kommersialisere blant annet forskning og evner å se nye muligheter.
Innovation Norway has also played an important role and contributed significantly to the agreement being signed last week in Japan. 
Innovasjon Norges har også hatt en viktige rolle og bidratt sterkt til at avtalen ble signert i Japan i forrige uke
Photo: Makoto Iwamoto ©Nofima/Kaston 
Foto: Makoto Iwamoto ©Nofima / Kaston
Last Friday the licensing agreement was signed in Japan. 
Sist fredag ble lisensavtalen undertegnet i Japan.
Photo: Makoto Iwamoto © Nofima / Kaston 
Foto: Makoto Iwamoto ©Nofima / Kaston
The roe of sea urchins is a delicacy in Japan. 
Rognen fra kråkebollene er delikatesse i Japan.
The food loving Japanese normally eat about 50,000 tonnes of this exclusive product every year. 
Matglade japanere spiser hvert år rundt 50.000 tonn av dette eksklusive produktet.
An industry in crisis 
Næring i krise