natgillin/translations-raw huggingface dataset:
“We found that the effective mechanism for grain β-glucans was different from what we thought, so we must continue to search for what other mechanism grain β-glucans might have,” says Anne Rieder. 
– Det viser seg at virkemekanismen ikke er den vi trodde for korn β-glukaner, så nå må vi lete videre etter hvilken annen mekanisme korn β-glukanene har, sier Anne Rieder.
The mechanism the researchers studied was the extent to which β-glucans from grain and yeast contribute to the secretion of certain immune response related signal substances from intestinal epithelial cells. 
Mekanismen forskerne studerte var hvorvidt β-glukaner fra korn og gjær bidrar til utskillelse av spesielle immunresponsrelaterte signalstoffer fra tarmepistelceller.
It was found that only particle yeast β-glucan has such an effect. 
Det viste seg at bare partikulært gjær β-glukan har en slik effekt.
When the researchers arrive at the correct effective mechanism for the various β-glucans, the next step is to create β-glucans with special properties so as to maximise the effect. 
Når forskerne kommer frem til korrekt virkemekanisme for de ulike β-glukanene, er neste steg å lage β-glukaner med spesielle egenskaper for å maksimere effekten.
Facts about the doctorate Anne Rieder qualified as a food technologist at Universität Hohenheim in Germany. 
Fakta om doktorgraden Anne Rieder er utdannet matteknolog fra Universität Hohenheim, i Tyskland.
Her disputation was on 12 April at the University of Oslo’s Institute of Basic Medical Sciences. 
Hun disputerer 12. april ved Universitetet i Oslo, Institutt for medisinske basalfag.
The title of the thesis is “Dietary immune-modulation – carbohydrate specific effects of cereal and yeast β-glucans” and the tutors are Professor Svein Olav Kolset, Institute of Basic Medical Sciences, University of Oslo, and research scientists Svein Halvor Knutsen and Stine Grimmer of Nofima. 
Avhandlingens tittel er «Dietary immune-modulation – carbohydrate specific effects of cereal and yeast β-glucans” og veiledere er Professor Svein Olav Kolset, Institutt for medisinske basalfag, Universitetet i Oslo, samt forskerne Svein Halvor Knutsen og Stine Grimmer, begge Nofima.
This doctorate has been financed by the Foundation for Research Levy on Agricultural Products. 
Doktorgraden er finansiert av Fondet for forskningsavgift på landbruksprodukter (FFL).
Anne Rieder is continuing at Nofima as a postdoctoral researcher. 
Etter avsluttet disputas, fortsetter Anne Rieder som post doc i Nofima.
She will begin by working on analysis methods for investigating the effects of adding β-glucan to juice and grain products. 
I første omgang vil hun jobbe med analysemetoder for å undersøke effektene av å tilsette β-glukan i juice og kornprodukter.
To become even better, we can lift our eyes and find inspiration and knowledge from other countries. 
For å bli enda bedre kan vi løfte blikket og hente inspirasjon og kunnskap fra andre land.
Stine Alm Hersleth 
Stine Alm Hersleth
The website nordiclocalfood.com has been developed by the project to inspire local food producers from the Faroe Islands, Greenland, Iceland and Norway. 
Nettstedet nordiclocalfood.com er utviklet gjennom prosjektet for å inspirere lokale matprodusenter fra spesielt Færøyene, Grønland, Island og Norge.
The Icelandic Matis has been the project manager. 
Islandske Matis har vært prosjektleder.
“Every year, new local food producers appear and a key task for us is to provide both new and existing producers the opportunity to acquire the knowledge and expertise they need, by means of courses, visits and by participation in the network,” says Stine Alm Hersleth in Nofima. 
– Hvert år kommer nye lokalmatprodusenter til, og en sentral oppgave for oss er å gi både nye og eksisterende produsenter mulighet til å tilegne seg kunnskapen de trenger, både via kurs, besøk og ved å delta i nettverk, sier Stine Alm Hersleth i Nofima.
She is project manager for the Competence network for local food, Region East Norway, and Norway’s representative in the West Nordic local food cooperation. 
Hun er prosjektleder for Kompetansenettverket for lokalmat, region Øst og Norges representant i dette vestnordiske lokalmatsamarbeidet.
Fish, sheep and fermentation 
Fisk, får og fermentering
To sum up the knowledge and expertise, the project participants gathered at iNOVA in Torshavn on the Faroe Islands. 
For å oppsummere kunnskapen samlet prosjektdeltakerne seg hos iNOVA i Torshavn på Færøyene.
The harsh conditions on these islands make a poor growth basis for vegetables and grains. 
På de karrige øyene er det dårlig vekstgrunnlag for grønnsaker og korn.
Most local food producers use fish and sheep for their local food products, but there are exceptions. 
Det er av fisk og sau de fleste lokalmatprodusenter lager sine matvarer, men det finnes unntak.
Tari has developed products from Faroese seaweed, and Gomagott produces chocolate with herbs from the islands. 
Tari har utviklet produkter av færøysk sjøgress og Gomagott lager sjokolade med urter fra øyene.
Fish represents about 90 per cent of the export income. 
Fisk står for drøyt 90 prosent av eksportinntektene.
However, the islands have got a name and coat of arms from the sheep. 
Øyene har imidlertid fått navn og riksvåpen fra fårene.
There are about 70,000 sheep on the islands, and they resemble the Old Norwegian Short Tail Landrace. 
Den finnes rundt 70.000 sauer på øyene, og de ligner den gammelnorske spælsauen.
Both fish and sheep are important parts of the Faroese kitchen, and traditionally, cod and sheep are hung for air drying in a hjallur, which is a Faroese wooden shed with airflow. 
Både fisken og fåret er viktige deler i det færøyske kjøkken, og tradisjonelt henges så vel torsk som sau til lufttørking i et hjallur, altså et færøysk treskur med luftgjennomstrømning.
The islands’ weather ensures a bacteria flora that enables spontaneous fermentation of the meat, and adds to it a unique taste. 
Været på øyene gir en bakterieflora som sørger for at kjøttet spontanfermenteres og får en helt særegen smak.
Scientists are about to find out just which bacteria and other micro-organisms are to be found in the Faroese air, so that the old traditional handicrafts also satisfy today’s specifications regarding food safety. 
Nettopp hvilke bakerier og andre mikroorganismer som finnes i den færøyske luften skal forskere nå finne ut av, slik at gamle tradisjonelle håndverk også tilfredsstiller dagens forskriftskrav til mattrygghet.
Tool box for food entrepreneurs 
Verktøykasse for matentreprenørskap
“The public focus on local food is stronger and more offensive in Norway than in Iceland and the Faroe Islands. 
– Den offentlige satsingen på lokalmat er sterkere og mer offensiv i Norge enn på Island og Færøyene.
At the same time, they can be a source of inspiration to us. 
Samtidig kan vi hente inspirasjon fra dem.
From, for example, Iceland’s investments in packaging design and how Torshavn facilitates and supports all type of entrepreneurship,” notes Stine Alm Hersleth. 
Fra for eksempel Islands satsing på emballasjedesign og hvordan Torshavn legger til rette og støtter alle typer entreprenørskap, påpeker Stine Alm Hersleth.
She has contributed with expertise from the Norwegian model in the development of a toolbox at nordiclocalfood.com. 
Hun har bidratt med erfaringer fra den norske modellen i utviklingen av verktøykassen på nordiclocalfood.com.
The goal of the toolbox is to make it simpler for producers to: – structure their own work – find out what knowledge and help they need – set realistic goals and create development plans – and not least, find inspiration. 
Målet med verktøykassen er å gjøre det enklere for produsentene å: – strukturere sitt eget arbeid – finne frem til hvilken kunnskap og hjelp de trenger – sette seg realistiske mål og lage utviklingsplaner – ikke minst å finne inspirasjon.
The inspiration is first and foremost to be found in the stories of selected local food producers. 
Inspirasjonen finnes først og fremst i historiene fra noen utvalgte lokalmatprodusenter.
Examples from Norway are goat meat from Heidrun and the cheese from Stavanger Ysteri. 
Eksempler fra Norge er geitekjøttet fra Heidrun og osten fra Stavanger Ysteri.
Chocolate with a taste of the Faroe Islands 
Sjokolade med smak av Færøyene
Gomagott, with founder and chocolatier Kristin Hammer, is located in the middle of Torshavn, where the products are produced, sold and eaten. 
Gomagott, med gründer og sjokolademaker Kristin Hammer, har i daglokaler for å både produsere, selge og spise produktene midt i sentrum av Torshavn.
From here, she sells increasingly more chocolate. 
Herfra selger hun stadig mer sjokolade.
So much that she now employs five people. 
Såpass mye at hun nå sysselsetter fem ansatte.
Initially, Kristin Hammer hired herself in to Hugskotid. 
I starten leide Kristin Hammer seg inn hos Hugskotid.
This is Torshavn’s StartUpLab, something like Idémakeri. 
Det er Torshavns StartUpLab og betyr noe ala Idémakeri.
Here, General Manager Jonhild Rasmussen offers assistance to anyone who plans to start or has started their own business, regardless of the industry. 
Her tilbyr daglig leder Jonhild Rasmussen hjelp til alle som har planer om eller har startet egen virksomhet, uavhengig av bransje.
“We do our best to stimulate entrepreneurship in Torshavn, and the number of entrepreneurs increases. 
– Vi gjør det vi kan for å stimulere entreprenørskap i Torshavn, og antallet gründere øker.
Because even though unemployment is low on the Faroe Islands, those who wish for somewhat untraditional jobs must create these jobs themselves. 
For selv om arbeidsløsheten på Færøyene er lav, må de som ønsker seg litt utradisjonelle jobber, skape disse jobbene selv.
We help with affordable premises, advice and networks, and we see that our contribution results in more people succeeding,” says Jonhild Rasmussen. 
Vi hjelper til med rimelige lokaler, rådgivning og nettverk, og vi ser at vårt bidrag gjør at flere lykkes, forteller Jonhild Rasmussen.
Support for tough weekdays 
Støtte til tøffe hverdager
How Hugskotid is organised and functions inspires and provides ideas for the further development of local food efforts, including across national borders. 
Hvordan Hugskotid er bygd opp og fungerer, inspirerer og gir ideer til videreutvikling av lokalmatsatsingen også over landegrensene.
Here entrepreneurs are encouraged to work together and share knowledge. 
Her blir gründere oppmuntret til å jobbe sammen og dele kunnskap.
They receive help and support, and are pushed to be a little tougher than they feel they are. 
De får hjelp og støtte, og pushes til å være litt tøffere enn hva de føler at de er.
And a similarity that all the local food producers have in the North Atlantic areas (NORA region) is that they often must be a little tougher than they feel they are to succeed. 
Og et likhetstrekk for alle lokalmatprodusenter i de nordatlantiske områdene (NORA regionen) er at de ofte må være litt tøffere enn hva de føler at de er for å lykkes.
“It’s tough to be a small food producers no matter if it is on Iceland, Greenland, the Faroe Islands or in Norway. 
– Det er en tøff hverdag å være liten matprodusent uansett om det er på Island, Grønland, Færøyene eller i Norge.
It is often a lonely job and all the usual roles of a traditional business must be filled. 
Det er ofte en ensom jobb og man må fylle alle rollene i en tradisjonell bedrift alene.
Nor is it always easy to find good assistants when you are new as a food producer. 
Det er heller ikke alltid så lett å finne frem til de gode hjelperne når man er ny som matprodusent.
Those who are active in the network of good supporters and competence communities, and have a high level of contact with other local food producers, are often the most successful,” says Stine Alm Hersleth. 
De som er aktive i nettverk av gode støttespillere og kompetansemiljøer og har stor kontaktflate med andre lokalmatprodusenter er ofte de som lykkes best, sier Stine Alm Hersleth.
She hopes this Nordic cooperation project will contribute to increasing knowledge about where there is help or how to find a local contact person. 
Hun håper dette nordiske samarbeidsprosjektet vil bidra til å øke kunnskapen om hvor det finnes hjelp eller hvordan man kan finne en lokal kontaktperson der man holder til.
Then, perhaps, the path for the individual may be easier. 
Så blir kanskje veien for den enkelte litt lettere.
“We see that local food efforts create new jobs and that there is value creation, especially in the districts. 
– Vi ser at lokalmatsatsingen skaper nye arbeidsplasser og verdiskaping, spesielt i distriktene.
To succeed, good guidance and competence raising is necessary, and in this way cooperation is also important across national borders,” says Jon Georg Dale, the Norwegian Minister of Agriculture and Food. 
For å lykkes er god veiledning og kompetanseheving nødvendig, og i så måte er samarbeid også over landegrensene viktige bidrag, sier Landbruks- og matminister Jon Georg Dale.
May 2017 Wenche Aale Hægermark 
24. mai 2017 Wenche Aale Hægermark
Superfresh is the name of the packaging that Vartdal Plastindustrier is launching at the seafood fair in Brussels this week. 
Superfresh heter forpakningen som Vartdal Plastindustrier lanserer på sjømatmessen i Brussel denne uken.
Briefly, Superfresh is a form of packaging in which salmon is placed on a CO₂ emitter consisting of baking powder and citric acid, among other things, and then packed in such a way that air is removed from the pack before it is sealed. 
Kort fortalt er Superfresh en forpakning der laksen legges på en CO₂-emitter bestående blant annet av bakepulver og sitronsyre og pakkes på en slik måte at luften i forpakningen fjernes før forseglingen.
This packaging method is called MAP, or Modified Atmosphere Packaging. 
Denne pakkemetoden kalles MAP som står for Modifisert Atmosfære Pakking.
With the Superfresh method, the salmon can stay fresh for up to 20 days at a constant low temperature, or 10-12 days at four degrees above zero. 
Superfreshmetoden gjør at laksen kan holde seg fersk i inntil 20 dager ved 1 plussgrad eller 10-12 dager ved 4 plussgrader.
The initial research was intended to find a packaging method specially designed for cod and salmon fillet, but the same method could also eventually be used for other types of fish and also for meat. 
I første omgang er det forsket fram en pakkemetode spesialdesignet for torsk- og laksefilet, men etter hvert vil metoden også kunne brukes på andre fiskeslag og også for kjøtt.
“After the pack is sealed, the cushion develops CO₂ gas and it also has absorbent properties. 
– Etter forseglingen utvikler puten CO₂-gass og den har også absorberende egenskaper.
This CO2 emitter has been adapted for the product, so that it does not change the fish’s pH value, and sensory tests have also shown that the fish often has a higher quality than with comparable packaging methods,” says Marit Kvalvåg Pettersen, Senior Research Scientist at Nofima. 
Denne CO₂-emitteren er tilpasset produktet slik at den ikke endrer fiskens pH-verdi og sensoriske tester viser dessuten at fisken ofte har høyere kvalitet enn for sammenlignbare pakkemetoder, sier seniorforsker Marit Kvalvåg Pettersen ved Nofima.
In addition to extending shelf life, this packaging method also has considerable transportation advantages. 
I tillegg til økt holdbarhet har denne forpakningsmetoden store transportfordeler med seg.
The new method requires less volume and the product can be transported together with other food. 
Den nye pakkemetoden krever mindre volum og kan fraktes sammen med annen mat.
A great deal of fish is still being transported in boxes with ice, which means more volume and also more weight, because of all the ice. 
Fremdeles transporteres mye fisk i kasser med is som krever mer volum og det blir mye ekstra vekt grunnet all isen.
Superfresh is now in production and ready for the market. 
Superfresh er satt i produksjon og klar for markedet.
One is the industry that prepares and serves food – what we call the HORECA segment in our terminology. 
Det ene er næringslivet som tilbereder og serverer mat, noe vi kaller HORECA-segmentet innenfor vår terminologi.
The other is the consumer market, where this CO₂ emitter can be used in a variety of packagings,” says Jan Endre Vartdal, Director of Vartdal Plastindustrier. 
Det andre er forbrukermarkedet der denne CO₂-emitteren kan brukes i forskjellige forpakninger, sier Jan Endre Vartdal, direktør ved Vartdal Plastindustrier.
Tailored to the size of the fish There are several factors that make Superfresh a true innovation. 
Tilpasses fiskens størrelse Det er flere faktorer som gjør Superfresh virkelig nyskapende.
Firstly, the packaging is suited to the type and size of the fish, so as to give the optimum quantity of CO2 gas. 
For det første er emballasjen tilpasset både fiskeslag og størrelse slik at mengden CO₂-gass blir optimal.
Secondly, the total packaging concept means that salmon, for example, can stay fresh for up to 20 days under ideal conditions, which means one degree above zero. 
For det andre gjør det totale forpakningskonseptet at eksempelvis laks kan holde seg fersk i inntil 20 dager under ideelle forhold, som er 1 plussgrader.
The newly developed CO₂ emitter can be used in various types of packaging. 
Den nyutviklede CO₂-emitteren kan brukes i forskjellige forpakninger.
The Superfresh concept is presented in Brussels with an EPS box. 
Superfresh-konseptet presenteres i Brussel med en EPS-kasse.
EPS consists of 98% air and 2% polystyrene and is a material commonly used for fish boxes. 
EPS består av 98% luft og 2% polystyren.
“The CO2 emitter costs a little more than ordinary absorbers, but means that the product keeps much better, so it will help to reduce food wastage,” says Vartdal. 
– CO₂-emitteren koster litt mer enn vanlig absorber, men gjør at produktet holder seg mye bedre og dermed skal vi kunne redusere på matsvinnet, sier Vartdal.
The research is financed by the Research Council of Norway, through several of its programmes including FORNY and MAT, as well as by Innovation Norway, Nofima, Vartdal Plast and two fish processors. 
Forskningen er finansiert av Norges Forskningsråd, gjennom flere av deres programmer, både FORNY- og MATprogrammet, Innovasjon Norge, Nofima, Vartdal Plast og to fiskeprodusenter.
The CO₂ emitter is produced by Cellcomb Foodpad in Sweden. 
CO₂-emitteren produseres av Cellcomb Foodpad i Sverige.
Figures from 2009 show that the average Norwegian consumer ate 400 grams of ham a year, while the Spanish ate 3.3 kilos and the Italians topped the list with an average consumption of 4.4 kilos. 
Tall fra 2009 viste at norske forbrukere spiste i gjennomsnitt 400 gram spekeskinke i året, mens spanjolene spiste 3,3 kg og italienerne toppet med ett gjennomsnittlig inntak på 4,4 kg.
“The main reason why there are so many more descriptive expressions about ham in Italian and Spanish is doubtless that they eat far more ham there. 
— Hovedgrunnen til mer nyanserte beskrivelser av spekeskinke er nok at de spiser mye mer skinke i Italia og Spania.
But it also has something to do with the way we eat. 
Men det har også noe med måten vi spiser på.
The Italians and Spanish are better at communicating when it comes to food. 
Italienere og spanjoler er flinkere til å kommunisere rundt maten.
Their meals take longer, and when they buy ham in a shop they have it sliced for them by someone they can talk to,” says Margrethe Hersleth, Senior Research Scientist at the food research institute Nofima. 
De har lengre måltider, og når de kjøper skinke i butikken får de den delt opp av en person som de snakker med, sier seniorforsker Margrethe Hersleth i matforskningsinstituttet Nofima.
Italians are the most precise and detailed Together with research colleagues at the University of Florence and the IRTA research institute in Spain, Margrethe Hersleth has been carrying out a study involving a total of 90 consumers in Norway, Spain and Italy. 
Italienerne mest presise og nyanserte Margrethe Hersleth har, sammen med forskerkolleger ved Universitetet i Firenze og forskningsinstituttet IRTA i Spania, gjennomført en studie med til sammen 90 forbrukere i Norge, Spania og Italia.
The participants (30 each from Italy, Norway and Spain) tasted six different hams and were asked to describe their sensory properties, that is to say their appearance, smell, flavour and texture. 
Deltakerne (30 italienere, 30 nordmenn og 30 spanjoler) fikk smake på seks ulike spekeskinker og ble bedt om å beskrive skinkenes sensoriske egenskaper, det vil si utseende, lukt, smak og tekstur.
On average, the Spanish and Italians used ten words to describe their perceptions of the different hams, while the Norwegians only used six. 
Spanjolene og italienerne brukte gjennomsnittlig ti ord på å beskrive opplevelsen av de ulike spekeskinkene, mens nordmennene bare brukte seks.
The words used by the Norwegians also differed a good deal. 
Dessuten var det liten enighet blant nordmennene i bruk av ordene.
“Norwegians use words like sweet and mature. 
—Nordmenn benytter ord som søt og moden.
But we don’t manage to distinguish hams that are sweet or mature from the other hams. 
Men vi klarer ikke å skille skinka som er søt eller moden fra de andre skinkene.
We have heard these words, but we have no training in how to use them,” Hersleth points out. 
Vi har bare hørt disse ordene og har liten trening i å bruke de, påpeker Hersleth.
Only three words were used consistently by the Norwegians. 
Bare tre ord ble brukt konsekvent av nordmennene.
The Spanish managed to use 14 words consistently, while the Italians were agreed on no fewer than 17 properties. 
Spanjolene klarte å være konsistente i bruken av 14 ord, mens italienerne var enige om totalt 17 egenskaper.
“The Norwegian participants managed to give a correct description of a ham in terms of redness, maturity and saltiness. 
—De norske deltakerne er enige i beskrivelsen av rødhet, mørhet og salthet i en spekeskinke.
The Italians are far more precise and detailed. 
Italienerne er langt mer presise og nyanserte.
They can describe a ham, for example, as sweet, salty, rancid, mature, melting, marbled and tender,” says Hersleth. 
De kan beskrive en spekeskinke som eksempelvis søt, salt, harsk, moden, smeltbar, marmorert og mør, sier Hersleth.
Using sensory panels “As a sensory researcher, I could easily get depressed by results like these. 
Kan benytte sensoriske paneler —Som sensoriker er det lett å bli deprimert av disse resultatene.
But it is certainly possible to use these results in a positive way. 
Men det er fullt mulig å bruke resultatene på en positiv måte.
Norwegian ham producers could teach us consumers to put words to the ham’s sensory properties,” says Hersleth. 
Norske spekeskinkeprodusenter kan lære opp oss forbrukere til å sette ord på skinkens sensoriske egenskaper, sier Hersleth.
A trained sensory panel or sensory experts can be used to produce a list of properties that would be suitable for describing and promoting distinctive products. 
Et trenet sensorisk panel og/eller eksperter kan benyttes til å få frem en liste over egenskaper som egner seg til å beskrive og profilere produkter med særpreg.
Such properties, perhaps combined with a little history of the ham, could help to increase consumers’ awareness of and interest in the product. 
Slike egenskaper, gjerne sammen med informasjon om skinkas historie vil kunne være med på å øke forbrukernes bevissthet og interesse for produktet.
Nofima’s trained sensory panel was used for this research project. 
I dette forskningsprosjektet ble Nofimas trente sensoriske panel benyttet.
They identified a total of 25 properties that describe the hams. 
De identifiserte totalt 25 egenskaper som beskriver skinkene.
This information is a vital basis for communicating the special qualities of the different hams. 
Denne kunnskapen er et viktig grunnlag for å kommunisere de ulike skinkenes særpreg.
“Because it is important to explain to customers what sensory experiences they can expect. 
̵̶̶ For det er viktig å fortelle kundene hvilke sensoriske opplevelser de kan vente seg.
Here, we could learn something from the wine trade. 
Et tips er å skotte til vinbransjen.