natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As is the scented bait Polybait, which is based on odour extracts from residual fish waste. 
Det samme er luktagnet Polybait som er basert på luktekstrakter fra restavfall av fisk.
A third example is Marealis’ supplement Systolite, which is based on bioactive peptides from shrimp shells. 
Et tredje eksempel Marealis’ kosttilskudd Systolite basert på bioaktive peptider fra rekeskall.
The government is in the final phase of its national bioeconomy strategy. 
Regjeringen er i sluttfasen med sin nasjonale bioøkonomistrategi.
Minister of Agriculture Jon Georg Dale, Minister of Trade and Industry Monica Mæland and Minister of Fisheries Per Sandberg are responsible for creating the strategy and the white paper is expected to be presented by the end of the year. 
Landbruks- og matminister Jon Georg Dale, næringsminister Monica Mæland og fiskeriminister Per Sandberg har ansvaret for utarbeidelsen, og meldingen legges trolig fram før nyttår.
Others represent large monetary values. 
Andre utgjør store pengeverdier.
How do you measure all these values when plans are to be made for management of the coastal zone? 
Hvordan måler man alle verdiene når det skal lages planer for forvaltning av kystsonen?
And based on which criteria do you prioritize between divergent interests? 
Og ut fra hvilke kriterier prioriterer man mellom ulike interesser?
Ann-Magnhild Solås 
Ann-Magnhild Solås
Scientist Phone: +1 604 537 6217 ann-magnhild.solas@nofima.no 
Forsker Tlf.: +1 604 537 6217 ann-magnhild.solas@nofima.no
Food and beverages, commercial space, minerals and energy. 
Mat og drikke, næringsareal, mineraler og energi.
But also adventure, activity and peace of mind. 
Men også opplevelse, aktivitet og sjelefred.
Benefits from nature are many and varied. 
Naturgodene er mange og varierte.
Interests among actors may be different and interconnected, and power relations between the various interests askew. 
Interessene blant aktører kan være ulike og kryssende og maktforholdet mellom de ulike interessene skjevt.
In the recently launched research project, Coreplan, scientists will seek to determine how the authorities can take into account the value of nature’s benefits and how best to serve the various interests when they are to manage our coastal zone. 
I det nylig oppstartede forskningsprosjektet Coreplan, skal forskerne finne ut hvordan myndighetene kan ta hensyn til verdien av naturgodene, og på best måte ivareta de ulike interessene, når de skal forvalte kysten vår.
The central issue is how to prioritize between different interests where there is a conflict 
Det sentrale er hvordan man prioriterer mellom ulike interesser der det er motstrid.
Planning tools 
Verktøy for planlegging
The Research Council of Norway has resolutely stated that the Norwegian coastal zone is both a common good and a venue for various commercial interests. 
Norges forskningsråd slår fast at den norske kystsonen både er vårt felles eie, og arena for ulike næringsinteresser.
In the spring of 2015, the Research Council invited research that can contribute to a more integrated and sustainable management of the coastal zone, where different considerations are addressed. 
Forskningsrådet inviterte våren 2015 til forskning som kan bidra til mer helhetlig og bærekraftig arealforvaltning av kystsonen, der ulike hensyn ivaretas.
Together with the Norwegian Institute for Cultural Heritage Research, the Norwegian College of Fishery Science at the University of Tromsø – The Arctic University of Norway, the Centre for Sami Studies and the University of Ottawa in Canada, researchers at Nofima have therefore started to look for good tools for coastal zone planning. 
Sammen med NIKU – Norsk institutt for kulturminneforskning, UiT – Norges arktiske universitet ved Norges fiskerihøgskole og Senter for samiske studier og University of Ottawa i Canada, er forskerne i Nofima derfor nå i gang med å lete etter gode verktøy for kystsoneplanlegging.
The Coreplan project is being led by Nofima Scientist Ann-Magnhild Solås. 
Arbeidet i Coreplan ledes av Nofima-forsker Ann-Magnhild Solås.
“The objective is to contribute to an improvement in coastal zone planning in Norway”, says the project manager.The scientists aim to achieve this goal by investigating potential administration instruments or management tools that steer social and economic players in the desired direction. 
– Målet er å bidra til å gjøre kystsoneplanlegging i Norge bedre, sier prosjektlederen.
“Nature itself cannot be managed, but those who live off and in nature can be steered. 
– Naturen i seg selv kan ikke forvaltes, men de som lever av og i naturen, kan styres.
Resource management involves, therefore, regulating human behaviour”, says Ann-Magnhild Solås. 
Ressursforvaltning dreier seg derfor om å styre menneskers atferd, sier Ann-Magnhild Solås.
Ecosystem services 
Økosystemtjenester
One important term in the project is «ecosystem services». 
Et viktig begrep i prosjektet er «økosystemtjenester».
By this we mean the benefits that human beings reap from nature, for example food supply, potable water, experiences in nature and pleasures from nature. 
Med det menes altså de godene menneskene får fra naturen – for eksempel matforsyning, drikkevann, opplevelser i naturen og glede av naturen.
“The point of this term is to show that nature, as well as having an intrinsic value, contributes very specific services that have a value for us. 
– Poenget med dette begrepet er å synliggjøre at naturen – i tillegg til å ha en egenverdi – bidrar med helt konkrete tjenester som har en verdi for oss.
We can assess the value of some of these, but for others, such as a range of cultural benefits, putting a price tag on them may be difficult or ethically questionable”, says Solås. 
Noen av disse kan man vurdere verdien av, mens andre – som eksempelvis ulike kulturelle goder – vil kunne være vanskelig eller etisk betenkelig å sette en verdi på, sier Solås.
Regulating instruments exist already in the form of licences for aquaculture and quotas in the fisheries. 
Styringsinstrumenter finnes allerede i form av tillatelser i havbruksnæringen og kvoter i fiskeriene.
“We will now investigate whether the methods available for identifying and assessing the value of ecosystem services can be useful tools in coastal zone planning and management”, says the project manager. 
– Vi vil nå undersøke om de metodene som finnes for å kartlegge og verdivurdere økosystemtjenester også kan være nyttige verktøy i kystsoneplanlegging og forvaltning av ressursene i kystsonen, sier prosjektlederen.
As cases, the scientists will study coastal zone management and coastal zone planning in Troms and Hordaland counties and in British Columbia in Canada. 
Som eksempel skal forskerne undersøke kystsoneforvaltning og kystsoneplanlegging i Troms og Hordaland, og i British Columbia i Canada.
We intend to find out how a system for registering and assessing the value of ecosystem services will fit into the management models that already exist, Ann-Magnhild Solås explains. 
– Vi vil finne ut hvordan et system for kartlegging og verdifastsetting av økosystemtjenester vil passe inn i de forvaltningsmodellene som allerede finnes, forklarer Ann-Magnhild Solås.
Power relationships 
Maktforholdet
In Norway, responsibility for coastal zone planning is split into three administrative levels: 
I Norge er ansvaret for planlegging i kystsonen fordelt på tre plannivå:
· Municipality 
Kommune
· County 
Fylke
· National 
Nasjonalt
Who decides what and who has the last word? 
Hvem er det som bestemmer hva og hvem har siste ord?
In addition, historically we have seen a development where private individuals and companies have acquired exclusive rights to coastal areas, for example fish farming facilities, mining landfills or fishing rights. 
Historisk har det dessuten skjedd en utvikling der private har fått eksklusive rettigheter til kystareal, for eksempel oppdrettslokaliteter, gruvedeponier eller rettigheter til fiske.
These can be traded, and the price shows quite specifically what the value of these ecosystem services are. 
Disse kan omsettes, og prisen sier helt konkret hva verdien av disse økosystemtjenestene er.
Peace of mind, experience of nature or nature tourism cannot be appraised in the same way. 
Sjelefred, naturopplevelse eller naturturisme kan ikke verdisettes på samme måte.
So how are these weighted when it comes to planning? 
Så hvordan kan disse vektes i plansammenheng?
Power relationships in the planning processes are also interesting. 
Maktforholdet i planprosessene er også interessant.
In some cases, those with conflicting interests may have very different access to the resources. 
I noen tilfeller kan interessemotstandere ha svært ulik tilgang til ressurser.
Does the very skew power relationship have any impact on the planning processes? 
Gir det skjeve styrkeforholdet utslag i planprosessene?
“There are many interesting and complex questions to be worked on in this project”, the scientist confirms. 
– Det er mange interessante og kompliserte spørsmål å jobbe med i dette prosjektet, slår forskeren fast.
Climate changes 
Klimaendringer
Climate changes are also conditions that can complicate planning and management in the coastal zone. 
Klimaendringer er også forhold som kan komplisere planlegging og forvaltning i kystsonen.
The effects of climate change can be higher water levels, erosion and more extreme weather. 
Effekter av klimaendringer kan være høyere vannstand, erosjon og mer ekstremvær.
This leads to increased risk of damage to habitation, infrastructure, cultural heritage sites and commercial installations in the coastal zone. 
Dette fører til økt risiko for skade på bosetning, infrastruktur, kulturminner og næringsinstallasjoner i kystsonen.
Climate changes will affect both ecosystems and environments – habitats for various species – along the coast. 
Klimaendringer vil påvirke både økosystemene og habitater – leveområder for ulike arter – langs kysten.
“Climate changes will change the preconditions for planning and management further and will therefore naturally have to be taken into account in the future management instruments”, says Ann-Magnhild Solås. 
– Klimaendringer vil komplisere planlegging og forvaltning ytterligere og vil derfor naturligvis måtte tas hensyn til i framtidige forvaltningsinstrumenter, sier Ann-Magnhild Solås.
Five of Nofima’s scientists are involved in the recently launched research project which will be completed in 2018. 
Fem av Nofimas forskere er involvert i det nylig oppstartede forskningsprosjektet som skal være avsluttet i 2018.
“Large values, unclear responsibilities and conflicting interests makes coastal planning today a very demanding exercise. 
– Store verdier, overlappende ansvarsforhold og kryssende interesser gjør at kystsoneplanlegging i dag er en krevende øvelse.
We need better and more effective planning”, the scientist concludes. 
Vi har behov for bedre og mer effektiv planlegging, slår forskeren fast.
coastal zone ecosystem planning strategic management 
areal forvaltning kystsone
The report, which was presented at the Havbrukssamlingen aquaculture conference in Bergen on Wednesday, was commissioned by the Norwegian Seafood Research Fund (FHF). 
Rapporten, som ble presentert på Havbrukssamlingen i Bergen i dag, er laget på oppdrag fra Fiskeri- og havbruksnæringens forskningsfond (FHF).
The report addresses the cost development and the underlying causes in Canada, Chile, Scotland and the Faroe Islands. 
I rapporten gjennomgås kostnadsutviklingen og forklaringene bak, for Canada, Chile, Skottland og Færøyene.
The cost items in these countries are largely the same as those in Norway; feed and health costs, but to differing degrees. 
Kostnadsdriverne er i stor grad de samme som for Norge; fôr og helsekostnader, men i ulik grad.
The various countries face different challenges with regard to salmon louse and other diseases. 
De ulike landene har ulike utfordringer med lakselus og forskjellige sykdommer.
“At the present time, only the Faroe Islands can point to lower production costs than Norway. 
– I dag er det bare Færøyene som har lavere produksjonskostnader enn Norge.
The standard can help companies in documenting environmental, social and economic sustainability, and give estimates of the emission of CO2 per kg caught fish. 
Ved hjelp av standarden kan bedriftene dokumentere miljø, velferd og økonomisk bærekraft samt nøyaktig hvor mye CO2 som slippes ut per kilo fanget fisk.
It is also necessary to specify the quantities of fuel and oil consumed, and how much fish has been caught. 
Man må også oppgi hvor mye drivstoff og olje man har brukt samt hvor mye fisk man har fanget.
The result is an estimate of the amount of greenhouse gases (measured in CO2 equivalents) that has been emitted per kg of caught fish in a specific period. 
Resultatet er et tall som viser hvor mye av klimagassen CO2 som er sluppet ut per kilo fanget fisk for en spesifikk periode.
Reducing the need for external consultants 
Slipper konsulenter
This new standard allows small and medium-sized seafood companies to draw up this documentation themselves at a reasonable cost. 
Denne nye standarden gir små og mellomstore sjømatbedrifter anledning til selv å lage denne dokumentasjonen på en rimelig måte.
In this way, they can gain access to the same markets as the large companies. 
Dermed får de tilgang til de samme markedene som de store bedriftene.
Many purchasers require or prefer to have this information before purchasing fish,” says Nofima Senior Scientist Petter Olsen. 
Mange innkjøpere etterspør denne informasjonen før de vil kjøpe fisken, sier seniorforsker Petter Olsen i Nofima.
The project was designed to be of benefit for small and medium-sized enterprises (SMEs) and for SME industry associations. 
Den nye standarden er et resultat av et stort forskningsprosjekt kalt WhiteFish.
Nofima has led the project, with Petter Olsen as project coordinator. 
Nofima har ledet prosjektet og Petter Olsen har vært prosjektkoordinator.
Something extra 
Noe ekstra
“Price and quality are not the only factors that purchasers and consumers are concerned about today. 
-Pris og kvalitet er ikke det eneste innkjøpere og forbrukerne bryr seg om i dag.
All food producers must offer something extra, if they want to obtain a good price for their products. 
Alle matprodusenter må tilby noe ekstra, dersom de vil oppnå en god pris for produktene sine.
It is not obvious which products are produced in a sustainable manner and which ones are not. 
Det er ikke innlysende hvilke produkter som er bærekraftige og hvilke som ikke er det.
Thus producers who can document that their products are sustainable can gain an advantage,” says Olsen. 
Produsenter som kan dokumentere at deres produkter er bærekraftige, får dermed fordeler, sier Olsen.
The shipping company Hermes in Tromsø operates a freezer trawler along the coast of Norway. 
Rederiet Hermes i Tromsø driver en frysetråler som fisker utenfor kysten av Norge.
The company is starting to use the new standard. 
De er i ferd med å ta i bruk den nye standarden.
“A reputable shipping company must work actively towards becoming more sensitive to the environment. 
– Et seriøst rederi må jobbe aktivt for å blir mer miljøvennlig.
Three of the scientists who have worked with developing the new standard visit the freezer trawler “Hermes”, one of the pilot users of standard. 
Tre av forskerne som har jobbet med å utvikle den nye standarden besøker frysetråleren «Hermes».
Photo: Lars-Åke Andersen 
Foto: Lars-Åke Andersen.
May lead to lower emissions 
Kan gi lavere utslipp på sikt
Consultants that are commissioned by large companies to document sustainability audit the complete production during a considerable period. 
Når store bedrifter leier inn konsulentselskaper for å dokumentere bærekraft, går de gjennom hele produksjonen over en lengre periode.
It is not possible to give details of the emissions from a particular fishing journey or capture for an individual boat. 
Det er ikke gjennomførbart å vise til utslippstall per tur eller fangst med hver enkelt båt.
This is easier with the new standard. 
Dette er enklere med den nye standarden.
“Ship owners can use the results to identify the days or trips on which emissions from the fishing boats were greater than normal. 
-Rederne kan bruke resultatene for å se identifisere hvilke dager man har større utslipp enn normalt fra fiskebåtene.
In the long term, this may lead to lower emissions of greenhouse gases per kilogram caught fish, also because buyers and consumers will give preference to fish with documented low emissions per kg” says Olsen. 
Dette kan på sikt føre til lavere klimagassutslipp per kilo fanget fisk, sier Olsen.
Traffic lights 
Trafikklys
The new standard also enables self-assessment of social sustainability for the companies in question. 
I tillegg til informasjon om utslipp av klimagasser, lar den nye standarden bedriftene selv dokumentere sosial bærekraft.
A “traffic light” system allows companies to document parameters such as working hours, overtime, salary levels, regularity of salary payments, pension arrangements, the number of accidents and the number of safety drills, and benchmark them against previous performance and industry norms. 
Ved hjelp av et «trafikklys-system» må bedriftene dokumentere forhold som arbeidstid, overtidsbetaling, lønnsnivå, regelmessighet ved lønnsutbetalinger, pensjonsordninger, antall ulykker og antall sikkerhetsøvelser.
Voluntary 
Frivillig
CWA designates a low-level, European industry standard that is voluntary in nature. 
CWA er en type lavnivå, europeisk industristandard, og det er helt frivillig å følge den.
The standard is suitable for being supported by software tools, and anyone may write software implementing the functionality inherent in the standard and include it into new or existing applications. 
Standarden er fritt tilgjengelig for IT-leverandører som ønsker å bruke den i sine systemer.
climate standardisation standards sustainability traceability 
bærekraft bærekraftsertifisering klimagass sporbarhet standarder standardisering
Geir Sogn-Grundvåg 
Bent Magne Dreyer
Senior Scientist Phone: +47 470 29 204 geir.sogn-grundvag@nofima.no 
Forskningssjef Tlf.: +47 992 76 715 bent.dreyer@nofima.no
Bent Magne Dreyer 
Geir Sogn-Grundvåg
Research Director Phone: +47 992 76 715 bent.dreyer@nofima.no 
Seniorforsker Tlf.: +47 470 29 204 geir.sogn-grundvag@nofima.no
The research programme started in 2011 and is funded by the Fishery and Aquaculture Industry Research Fund. 
Forskningsprogrammet ble startet i 2011 og er finansiert av Fiskeri- og havbruksnæringens forskningsfond.
Partners are Aalborg University in Denmark, the Matis research institute from Iceland, Norway’s Fisheries University College in Tromsø and Nofima. 
Samarbeidspartnerne er Aalborgs universitet i Danmark, forskningsinstituttet Matis på Island, Norges fiskerihøgskole i Tromsø og Nofima.
A key objective of the programme has been to develop a strong social sciences community with unique expertise on how national public regulation of catches and production from wild stocks affects the industry’s international competitive ability, structure and profitability. 
En sentral målsetting med programmet har vært å utvikle et sterkt samfunnsvitenskapelig miljø med unik kompetanse om hvordan nasjonale offentlige reguleringer av fangst og produksjon fra ville bestander påvirker næringens internasjonale konkurransekraft, struktur og lønnsomhet.
The intention of this special edition has been to gather these academic contributions and combine them in a structured manner. 
Intensjonen med dette særnummeret har vært å samle disse fagbidragene og sette dem sammen på en strukturert måte.
All of the contributions have previously been published in different academic journals following thorough peer review. 
Alle bidragene er tidligere publisert i ulike fagtidsskrift etter en grundig fagfellevurdering.
Download the issue here (PDF – Norwegian language) 
Last ned magasinet her (PDF)
October 2016 
7. oktober 2016
Now German scientists, in collaboration with Nofima, are sounding the alarm. 
Nå roper tyske forskere, i samarbeid med Nofima, varsku.
– Various scenarios show that recruitment of cod stocks in the Barents Sea and Baltic Sea in the year 2100 may decline to between one quarter and one-twelfth of what has been the level in recent decades, due to increased concentrations of CO2. 
– Ulike scenarier viser at rekruttering av torskebestanden i Barentshavet og Østersjøen i år 2100 på grunn av økt konsentrasjon av Co2 kan synke til mellom en fjerdedel og en tolvtedel av det som har vært nivået de siste tiårene.
There should be a strong call for action by the fisheries authorities, the German research network BIOACID confirms. 
Det bør være en sterk oppfordring til handling overfor fiskerimyndigheter, slår det tyske forskningsnettverk BIOACID fast.
The increase in CO2 emissions impacts the oceans in two ways: Higher temperatures and a lower pH, in other words more ocean acidification. 
Økt utslipp av CO2 har to effekter på havet: Økt temperatur og lavere pH – altså en forsuring av havet.
To some extent, fish can avoid the temperature problem by moving closer to the poles, but ocean acidification is not linked to geography and the fish cannot avoid it by swimming away. 
Fisk kan til en viss grad unngå temperaturproblemet ved å flytte seg nærmere polene, men forsuring av havet er ikke relatert til geografi og fisken kan ikke unnslippe ved å flytte på seg.
Survival is significantly reduced 
Overlevelse reduseres betydelig
Through the EU project AquaExcel, Nofima has played host to three German research groups that having been studying the effect of ocean acidification on cod reproduction. 
Gjennom EU-prosjektet AquaExcel har Nofima vært vertskap for tre tyske forskningsgrupper som har studert effekten av havforsuring på reproduksjon hos torsk.
This work, which Nofima’s scientists have been actively engaged in, was carried out at the Nofima Centre for Marine Aquaculture at Kraknes, in Tromsø in 2014 and 2015. 
Dette arbeidet, som Nofimas forskere har deltatt aktivt i, ble gjennomført ved Senter for marin akvakultur på Kraknes i Tromsø i 2014 og 2015.
The results of one of the research groups, Geomar in Kiel, are now clear. 
Resultatene fra en av forskningsgruppene, Geomar i Kiel, er nå klare.
They show that the survival rate for cod larvae is significantly reduced by decreasing pH, and that this may have far-reaching consequences for the development of cod stocks. 
De viser at overlevelse hos torskelarver reduseres betydelig ved synkende pH, og at det kan ha vidtrekkende konsekvenser for utviklingen av torskebestandene.
– This work is the first to have dealt with the effects of ocean acidification on a commercially important fish species, and we expect that the findings will receive a great of attention and make an important contribution to the debate on the effects of increased CO2 emissions on marine life, our ability to harvest food from the sea and not least how we should manage marine resources to lessen the negative effects as much as possible, says Senior Scientist at Nofima, Atle Mortensen. 
– Dette arbeidet er det første som har tatt for seg effekten av havforsuring på en kommersielt viktig fiskeart, og vi regner med at funnene vil få stor oppmerksomhet og gi viktige bidrag til debatten om effekten av økt CO2-utslipp på livet i havet, vår evne til å høste mat fra havet og ikke minst hvordan vi bør forvalte havressursene for å minske den negative effekten så mye som mulig, sier seniorforsker i Nofima, Atle Mortensen.
He heads Nofima Centre for Marine Aquaculture, known locally as The Cod Breeding Station. 
Han er leder Nofimas Senter for marin akvakultur – lokalt kjent som Torskeavlsstasjonen i Tromsø.
Double mortality 
Dobbel dødelighet
It is the accumulation of CO2 from the atmosphere that dissolves in the ocean and creates acidification. 
Det er opphopning av CO2 fra atmosfæren som løser seg opp i havet og skaper forsuring.