natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sustainability and environmental labelling 
Markedsstrategi
Pirjo Honkanen 
Pirjo Honkanen
Research Director Phone: +47 915 94 520 pirjo.honkanen@nofima.no 
Forskningssjef Tlf.: +47 915 94 520 pirjo.honkanen@nofima.no
Consumer studies 
Forbrukerstudier
Consultation in sustainability and environmental labelling 
Rådgiving om bærekraft og miljømerking
Market analysis 
Markedsanalyser
In-depth knowledge about individual seafood markets 
Dybdekunnskap om enkeltmarkeder for sjømat
Market segmentation 
Markedssegmentering
Testing of products and concepts 
Produkt- og konsepttesting
We carry out research into marketing and markets, with a focus on the seafood industry. 
Vi forsker på markedsføring og markeder, særlig innen sjømatindustrien.
Our results help companies draw up efficient marketing strategies, and improve their dialogue with consumers and customers. 
Forskningen bidrar til at bedrifter kan lage gode markedsføringsstrategier og forbedre dialogen med forbrukere og kunder.
Consumer behaviour 
Atferd hos forbrukere
There are many opportunities for Norwegian seafood in the markets. 
Norsk sjømat har mange muligheter i markedene.
In order to exploit these optimally, it is necessary to understand what influences buying decisions taken by consumers and industrial purchasers. 
For å utnytte disse best mulig må man forstå hva som påvirker kjøpsbeslutninger hos forbrukere og industrielle kjøpere.
The decision of a consumer to buy fish for dinner may be a planned decision, an impulsive decision, or a habit. 
Når en forbruker kjøper fisk til middag, kan det være planlagt, styrt av impuls eller vane.
Nofima uses various approaches to discover how decisions are taken and what influences consumer actions. 
Nofima bruker ulike tilnærminger for å finne ut hvordan beslutninger tas og hva som påvirker forbrukernes handlinger.
Many factors play a role: personality, attitudes, advertising, packaging, etc. 
Både personlighet, holdninger, reklame, emballasje og mange andre faktorer spiller inn.
Producers can use this knowledge in market segmentation, product development and communication with consumers. 
Produsentene bruker kunnskapen i markedssegmentering, produktutvikling og kommunikasjon med forbrukere.
We also carry out research into the food preferences of children, one result of which is a list of recommendations of how to get children to eat more healthy food. 
Vi forsker også på barns matpreferanser, som blant annet har resultert i en liste over anbefalinger om hvordan man kan få barn til å spise sunnere.
Behaviour of industrial purchasers, supermarket chains, and the hotel and restaurant industry 
Adferd hos industrielle kjøpere, supermarkedskjeder og hotell- og restaurantbransjen
When industrial purchasers choose seafood, the decision may be affected by anything from internal company considerations to influence from non-governmental organisations. 
Når industrielle kjøpere velger sjømatprodukter, kan alt fra interne bedriftsforhold til påvirkning fra ikke-statlige organisasjoner spille en rolle for kjøpsbeslutningen.
For this reason, we study how such decisions are taken, and the criteria that lie behind the final decision. 
Vi kartlegger derfor hvordan beslutninger tas og hvilke kriterier som ligger til grunn for endelige beslutninger.
We investigate also how differences in company culture influence the relationship between seller and buyer. 
Vi forsker også på hvordan forskjeller i forretningskultur påvirker relasjoner mellom selger og kjøper.
A doctoral thesis revealed important cultural differences between Norwegian exporters and Russian importers, and identified the factors that determined whether a deal was successfully reached or not. 
Et doktorgradsarbeid avdekket viktige kulturelle forskjeller mellom norske eksportører og russiske importører, og fant hvilke faktorer som var avgjørende for at handelen kunne foregå på en god måte.
Marketing strategies 
Strategier for markedsføring
Our scientists acquire knowledge about how seafood companies evaluate markets, and how they adapt to structural conditions and requirements from both consumers and industrial customers. 
Forskerne våre skaffer kunnskap om hvordan sjømatbedrifter vurderer markeder, og hvordan de tilpasser seg strukturelle forhold og krav fra både forbrukere og industrielle kunder.
This knowledge forms the basis for our advice about marketing strategy. 
Denne kunnskapen er grunnlaget når vi gir råd om valg av markedsføringsstrategier.
The correct strategy is crucial to market success, and there are many pathways that can be chosen. 
Riktig strategi er avgjørende for å lykkes i markedet, og det er mange veivalg å ta.
Our scientists have long experience in studying the effects of central factors such as price, product, distribution and communication. 
Våre forskere har lang erfaring i å studere effekten av sentrale virkemidler som pris, produkt, distribusjon og kommunikasjon.
The projects on which we are currently working include marketing opportunities for Norwegian dried and salted fish in Brazil, and Norwegian salmon in South Africa. 
For tiden jobber vi blant annet med markedsmuligheter for norsk klippfisk i Brasil og norsk laks i Sør-Afrika.
It is our goal to obtain knowledge into how the properties of Norwegian seafood can best be exploited, such that companies can achieve the highest competitive advantage and profitability. 
Målet vårt er å skaffe kunnskap om hvordan norsk sjømat sine egenskaper kan utnyttes best mulig, slik at bedriftene kan oppnå konkurransefortrinn og god lønnsomhet.
Keywords here are differentiation, positioning and niche strategies. 
Differensiering, posisjonering og nisjestrategier er nøkkelord her.
Development of products and concepts 
Utvikling av produkter og konsepter
We collect knowledge about what the market considers to be important properties for a product. 
Vi skaffer kunnskap om hva markedet opplever som viktige egenskaper for et produkt.
This knowledge allows companies to develop products that are in line with the needs and desires of the market. 
Med slik kunnskap kan bedriftene utvikle produktene i tråd med markedets behov og ønsker.
concept development consumer studies market market research marketing strategies markets product development spectroscopy sustainability 
bærekraft forbruker konsept marked markedsstrategi produktutvikling
Helga Næs 
Helga Næs
Research Director Phone: +47 915 94 673 helga.naes@nofima.no 
Forskningssjef Tlf.: +47 915 94 673 helga.naes@nofima.no
“It started with an idea about 15 years ago. 
– Det startet med en idé for omtrent 15 år siden.
The pathogen laboratory at Nofima was rebuilt in 2005 and upgraded to a “minifactory” for the production of dry fermented sausages. 
I 2005 ble patogenlaboratoriet på Nofima bygget om og rustet opp til «minifabrikk» for spekepølseproduksjon.
Following an outbreak of enterohemorrhagic E. coli in a type of sausage known as “morrpølse” in 2006, a research project was started in the minifactory. 
I kjølvannet av E.coli-utbruddet i morrpølse i 2006 ble det satt i gang et forskningsprosjekt i «minifabrikken».
Its purpose was to study the effects of changes to the recipe and processing steps in order to reduce the risk of dangerous E. coli in dry fermented sausage. 
Hensikten var å studere effekt av endringer i resept og prosesstrinn for å redusere faren for farlige E.coli i spekepølser.
There is currently no public register in Norway for the fishing catches that tourists take, and reporting catches is not obligatory. 
Det finnes ikke noe offentlig register over turisters fiskefangster i Norge, og ingen obligatorisk fangstrapportering.
The fishing tourism industry is growing rapidly, and this has caused concern about the effect of this fishing on Norwegian fish stocks. 
Fisketurismenæringen er i stor vekst, og situasjonen har skapt bekymring for effekten som dette fisket har på norske fiskebestander.
The firm Tura has now developed a new tool for reporting catches. 
Et nytt verktøy for rapportering av fangst er nå utviklet spesielt for fisketuristnæringen.
The tool has been specially developed for the fishing tourism industry and recording can be done using an app in a tablet computer or through a web browser. 
Registreringen kan gjøres med en app på et nettbrett, eller via en nettleser.
A prototype was tested during the summer of 2103. 
Sist sommer ble prototypen testet ut.
Motivation is necessary 
Turistene må motiveres
The tourists were given access to an app in a tablet computer making it very easy for them to report their catches. 
Turistene fikk tilgang på nettbrett med en fiskeregister-app, og slik ble det enkelt for turistene å rapportere fangst.
The tourists reported catches of cod, pollock, haddock and halibut. 
Turistene rapporterte fangst på torsk, sei, hyse og kveite.
The test showed that the tourist’s motivation for reporting catches differed, and that a positive attitude to the test on the part of the camp owners and encouragement from them to report catches contributed positively to reporting rates. 
Testen viste at turistenes motivasjon for å rapportere inn fangster var varierende, men at positiv holdning og oppfordring fra eierne av fiskecampene bidro til at flere rapporterte.
Show us your facts 
Fakta på bordet
Trude Borch has studied fishing tourism for many years. 
Trude Borch har i mange år forsket på fisketurisme.
She has participated in the development of the prototype, providing advice about user friendliness and what is necessary to make the statistics collected reliable. 
Hun har bidratt i utviklingen av prototypen med råd om brukervennlighet og om hva som skal til for at fangstdata som rapporteres er solide.
“If we are to have a sustainable and knowledge-based management of this industry, it’s vital that we know what’s actually happening. 
– Skal man få til en bærekraftig og kunnskapsbasert forvaltning av denne næringen, er det avgjørende å ha kunnskap om de faktiske forhold.
Facts are important also in reducing the conflict between the fishing tourism industry and the traditional fishing industry. 
Fakta er også viktig for å dempe konflikten mellom turistfiskebedrifter og vårt tradisjonelle yrkesfiske.
A tool like the reporting system developed by Tura may be an important part of this”, says Borch. 
Et verktøy som dette rapporteringssystemet kan være en viktig brikke i dette, sier Borch.
She continues: “There is currently no overview over how many companies offer fishing tourism in Norway, and it would be positive if registration of such companies could be established, with respect to both surveying catches and control by authorities.” 
– Det finnes ingen oversikt over hvor mange bedrifter som driver fisketurisme i Norge i dag, og en obligatorisk registrering av slike bedrifter vil også være positivt, både med hensyn på kartlegging av fangster og myndighetskontroll, sier Borch.
Fishing tourism management in Norway is currently limited to gear regulations, the amount of fish that the tourist can export from Norway (15 kilos), and minimum landing sizes. 
Dagens forvaltning av fisketurisme begrenser seg til regler for bruk av fiskeredskap, antall kilo fisk man kan ta med ut av landet, og minstemål på fisk som tas i land.
Borch points out that there is no limit to the amount of fish that can be taken out of the ocean, only on how much that may be taken out of the country. 
Borch presiserer at det ikke finnes noen begrensing på hvor mye fisk man kan ta ut av havet, kun hvor mye fisk som kan tas ut av landet.
Reliable reports 
Ærlige rapporter
The fishing tourism enterprises in the test were able to keep track of how much fish was reported in from their customers every day during the testing. 
I forbindelse med uttestingen av rapporteringsverktøyet kunne turistfiskebedriftene følge med på hvor mye som ble rapportert inn hos dem hver dag.
Most companies believe that the catches reported match reasonably well with what was actually caught. 
De fleste bedriftene mente det var ganske stort samsvar mellom innrapporterte tall og faktisk fangst.
The tourists often sat down with the owner of the fishing camp and they recorded the catch together. 
Ofte satt turistene sammen med eierne av fiskecampen og registrerte fangstene.
“If voluntary catch reporting is going to work, the companies must also be motivated to encourage their customers to report, and they must make it easy for them to do so. 
– Skal frivillig innrapportering fungere, må bedriftene selv være motiverte for å få deres kunder til å rapportere fangsten, og legge til rette for det.
However, it may be that a stick is necessary in addition to a carrot,” says Borch. 
Men det kan hende et ris bak speilet også må til, mener Borch.
One possible solution that has been suggested is to make it compulsory for tourists to produce a receipt for reported catches, a sort of “contract note”, before they are allowed to take their 15 kilos of fish home from Norway. 
En mulig løsning som er skissert, er at turister må kunne vise en kvittering for innrapportert fangst, en slags «sluttseddel», før de får ta sine 15 kilo fisk ut av landet.
Commercialization next 
Avventer kommersialisering
The company Tura AS obtained several good ideas through the testing. 
Tura AS fikk flere gode ideer gjennom uttestingen.
One area that is being worked on is to make the reporting tool available in boats and on mobile phones, something that will further simplify reporting. 
Blant annet arbeides det med å gjøre rapporteringsverktøyet tilgjengelig i båter og på mobil, noe som vil forenkle innrapporteringen ytterliggere.
“It is currently not required by the authorities to report catches from tourist fishing. 
– Det er foreløpig ikke noe krav fra myndighetene om å rapportere inn fangst fra turistfiske.
Further commercialization of the system depends, therefore, on the authorities making this clear”, says Ottar Remmen, project manager at Tura AS. 
En ytterligere kommersialisering av systemet vil derfor avhenge av en avklaring av dette fra myndighetshold, sier prosjektleder i Tura AS, Ottar Remmen.
March 2014 
26. februar 2014
In Norway, Nofima has two research facilities that are very modern and highly equipped, with plenty of opportunities. 
Nofima ønsker å ta imot flere europeiske forskere.
These facilities are made available to the research community for Transnational Access (TNA) with the support of the European Union 7th Framework Programme for Research and Technological Development (Infrastructures). 
Fasilitetene er gjort tilgjengelig for forskermobilitet gjennom «Trans national Access» (TNA) med støtte fra EUs 7. rammeprogram for forskning og teknologisk utvikling (infrastruktur).
Opportunities 
Muligheter
Nofima (the Norwegian Institute of Food, Fisheries and Aquaculture Research) has two facilities to offer: Nofima Centre for Recirculation in Aquaculture (NCRA) at the west coast and the National breeding station for cod at the northern coast. 
Nofima har to fasiliteter å tilby: Nofima senter for resirkulering i akvakultur (NCRA) på Sunndalsøra, og Nasjonal avlsstasjon for torsk utenfor Tromsø.
These facilities cover a wide range of production systems (recirculation, flow‐through, cage and hatchery); environments (freshwater and marine, cold and temperate water); scales (small, medium and industrial scale); fish species (salmonids and cod); and fields of expertise (nutrition, physiology, health and welfare, genetics, engineering, monitoring and management technologies). 
Disse to fasilitetene dekker et bredt spekter av produksjonssystemer (resirkulering av vann, gjennomstrømming, klekkeri); miljø (ferskvann og sjøvann, kaldt og temperert vann); produksjonsskala (forsøksskala, medium og industriskala); fiskearter (laks, regnbueørret og torsk); og kompetanseområder (fôr og ernæring, fysiologi, helse og velferd, avl og genetikk, og akvakultur-teknologi).
Deadline is 13 June 
Søknadsfrist 13. juni
Interested researchers can propose projects that involve visits of one or in some cases two people to the chosen research infrastructure for periods of up to 3 months. 
Forskere som er interessert kan foreslå prosjekter som inkluderer besøk av en, muligens to personer til den valgte fasiliteten i opptil tre måneder.
The deadline for this call is 13 June 2014. 
Fristen for denne utlysningen er 13. juni.
20. 
Avl og genetikk Produksjonsbiologi
February 2014 Reidun Lilleholt Kraugerud 
21. februar 2014 Reidun Lilleholt Kraugerud
The market could expand if Norwegian companies can compete with Portuguese companies and their export of dried and salted cod. 
Markedet kan bli enda større dersom norske bedrifter evner å konkurrere med portugiserne og deres eksport av klippfisk av torsk.
Nearly 90% of the Norwegian export of dried and salted fish to Angola is saithe, measured both in terms of volume and value. 
Klippfisk av sei står for nesten 90 prosent av den norske klippfiskeksporten til Angola, målt i både mengde og verdi.
If we can compete with Portuguese companies, Angola can become a larger market for Norwegian dried and salted cod, and thus for Norwegian fish overall. 
Hvis en evner å konkurrere med portugiserne kan Angola bli et større marked for norsk klippfisk av torsk og et enda større klippfiskmarked.
It’s clear that the Angolan market presents great opportunities and great challenges. 
Det forteller at det er store muligheter og utfordringer i det angolesiske markedet.
Economic growth 
Økonomisk vekst
Angola has experienced amazing economic growth since the end of the civil war in 2002. 
Angola har hatt en fantastisk økonomisk vekst etter at borgerkrigen ble avsluttet i 2002.
This growth has been, and continues to be, driven by the oil industry. 
Veksten har vært og er petroleumsdrevet.
It accounts for nearly half of the gross national product, and 95% of Angola’s foreign income. 
Petroleumsindustrien står for nesten halvparten av bruttonasjonalprodukt og 95 prosent av Angolas eksportinntekter.
Despite an unequal distribution of resources and the fact that more than half of the population live on less than USD 2 a day, the growth has contributed to a significant increase in the total import of seafood. 
Til tross for en skjevfordeling av ressursene og det faktum at mer enn halvparten av befolkningen lever for under USD 2 om dagen, har veksten bidratt til en betydelig økning av sjømatimporten.
In 2012, for example, Angola imported 20,000 tonnes of seafood, four times the amount in 2007. 
Angola importerte i 2012 for eksempel 20 000 tonn sjømat, en firedobling sammenlignet med 2007.
For this reason, Nofima has been commissioned by the Norwegian Seafood Research Fund (FHF) to examine the possibilities and challenges of increased export of dried and salted fish to Angola. 
Nofima har derfor fått i oppdrag av Fiskeri- og havbruksnæringens forskningsfond (FHF) å se nærmere på mulighetene og utfordringene for økt eksport av klippfisk til Angola.
The project will run until 1 May 2015. 
Prosjektet skal gå fram til 1.5 2015.
Norwegian exports 
Norsk eksport
In 2013, Norwegian companies exported 6,139 tonnes of dried and salted fish to Angola, with a value of NOK 163 million. 
I 2013 eksporterte norske bedrifter 6 139 tonn klippfisk til Angola.
Angola differs from other major markets for dried and salted fish since the consumers there purchase dried and salted cod, saithe, ling and tusk. 
Angola skiller seg fra andre store klippfiskmarked fordi de kjøper klippfisk av både torsk, sei, lange og brosme.
Norwegian companies exported 5,485 tonnes of dried and salted saithe to Angola in 2013. 
Norske bedrifter eksporterte 5 485 tonn klippfisk av sei til Angola i 2013.
The value of this export was NOK 143 million. 
Eksporten hadde en verdi på NOK 143 millioner.
The export of dried and salted cod was lower. 
Eksporten av klippfisk av torsk er mindre.
Last year, Norwegian companies exported 123 tonnes of dried and salted cod to Angola, with a value of NOK 5 million. 
Norske bedrifter eksporterte i fjor 123 tonn klippfisk av torsk til en verdi på NOK 5 millioner til Angola.
The export of ling has fluctuated, and export of this fish to Angola has been recorded in 2006, 2008, 2012 and 2013. 
Det ble registrert eksport av klippfisk av lange til Angola i 2006, 2008, 2012 og 2013.
In 2013, Norwegian companies exported 69 tonnes of dried and salted ling to Angola, with a value of NOK 2.2 million. 
I 2013 eksporterte norske bedrifter 69 tonn klippfisk av lange til Angola.
Portugal is one of Angola’s most important trading partners, and trade in seafood in general, and dried and salted fish in particular, is no exception. 
Portugal er en av Angolas viktigste handelspartnere og handelen med sjømat generelt og klippfisk spesielt er ikke noe unntak.
Portuguese companies exported 1,266 tonnes of dried and salted cod to Angola in 2012. 
Portugisiske bedrifter eksporterte 1 266 tonn klippfisk av torsk til Angola i 2012.
The export from Norway, in comparison, was only 308 tonnes. 
Til sammenligning var eksporten fra Norge kun 308 tonn.
Portugal also exported approximately 250 tonnes salted cod to Angola in the same year. 
Portugal eksporterer i tillegg rundt 250 tonn saltfisk av torsk til Angola i året.
Thus, Angola is a significantly larger market for cod than the Norwegian export statistics suggest. 
Angola er dermed et betydelig større torskemarked enn hva den norske eksportstatistikken viser.
Portugal also achieves higher prices for cod than Norway. 
Portugal oppnår også høyere priser på torsken enn Norge.
There is a real need for Norwegian companies to learn about how they can compete with Portuguese companies in Angola. 
Norske bedrifter må derfor tilegne seg kunnskaper om hvordan de kan konkurrere med portugiserne i Angola.
Seasonal consumption 
Sesongkonsum
The export of dried and salted saithe is relatively evenly distributed throughout the year. 
Hvis vi ser på eksporten av klippfisk av sei på månedsnivå, er den relativ jevnt fordelt utover året.
The export of dried and salted cod, however, is more seasonal. 
Eksporten av klippfisk av torsk er mer sesongbetont.
Two thirds of the export volume of dried and salted cod is exported from Portugal in the period September to November. 
2/3 av eksportvolumet av klippfisk av torsk fra Portugal eksporteres i perioden fra september – november.
This suggests that dried and salted saithe is consumed throughout the year, while dried and salted cod is consumed in a more seasonal manner. 
Det antyder at klippfisk av sei konsumeres hele året, men at konsumet av klippfisk av torsk i større grad er sesongbasert.
Pollock market more important 
Viktigere seimarked
Brazil has historically been the largest market for Norwegian saithe. 
Brasil har historisk vært det største markedet for norsk sei.
This export has fallen in recent years, while Africa has become an evermore important market during the same period. 
De siste årene har denne eksporten falt, samtidig med at Afrika har blitt et stadig viktigere marked.
In 2013, 38% of the Norwegian export of dried and salted saithe went to Africa. 
I 2013 gikk 38 prosent av den norske eksporten av klippfisk av sei til Afrika.
The percentage in 2008, in comparison, was only 20%. 
Til sammenligning var andelen i 2008 kun 20 prosent.
The Republic of Congo and the Democratic Republic of Congo are, together with Angola, the largest markets in Africa. 
Republikken Kongo og Den demokratiske republikken Kongo er sammen med Angola de største markedene i Afrika.
China is the largest exporter of seafood to Angola. 
Kina er den største eksportøren av sjømat til Angola.
Competition with Norwegian dried and salted fish appears to be limited at the moment, mainly because China’s export is dominated by frozen tilapia products. 
Foreløpig synes konkurransen for norsk klippfisk å være begrenset, først og fremst fordi Kinas eksport domineres av fryste produkter av tilapia.
China exported a small volume of dried and salted cod-based products in 2012. 
Kina eksporterte i 2012 et begrenset volum med tørkede/saltede produkter av torskefisk.
The volume in 2013 was more than double. 
Volumet mer enn doblet seg i 2013.
Norwegian companies should, therefore, keep a close eye on this development. 
Norske bedrifter bør derfor følge denne utviklingen tett.