natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Christopeit is a German citizen and studied chemistry and biotechnology in his homeland. 
Christopeit er tysk statsborger og studerte kjemi og bioteknologi i sitt hjemland.
In order to take his PhD, he travelled to Uppsala University in Sweden. 
For å ta doktorgraden reiste han til Universitetet i Uppsala i Sverige.
Magnar Pedersen 
Magnar Pedersen
Nofima recently published a new report in which the scientists summarized the economic consequences of variable quality of fish raw materials. 
Nofima ferdigstilte nylig en rapport der forskerne oppsummerte de økonomiske konsekvensene av variabel kvalitet på fiskeråstoffet.
The most striking example was the comparison between Norwegian and Icelandic salted cod in the Portuguese market. 
Det mest slående eksemplet var sammenligningen mellom norsk og islandsk saltfisk av torsk i det portugisiske markedet.
Icelandic cod won by knock out against Norwegian cod by more than one Euro per kilo. 
Islandsk torsk slo knockout på norsk med drøyt en Euro mer per kilo.
If the quality of the Norwegian cod had matched that from Iceland, the export value to Portugal would have been nearly NOK 130 million higher. 
Med samme kvalitet ville verdien av det norske Portugal-kvantumet i 2012 vært nærmere 130 millioner kroner høyere.
Too high quanta 
For store kvanta
“Norwegian salted cod and bacalhau have a significant position, not least in the Portuguese and Brazilian markets. 
– Norsk saltfisk og klippfisk har en betydelig posisjon, ikke minst i det portugisiske og brasilianske markedet.
These are mature products and there is no key for taste. 
Dette er modnede produkter, og det finnes ikke facit for smak og behag.
There is also a market for the fish that is not of perfect quality. 
Det finnes også marked for det som ikke er perfekt kvalitet.
Problems arise when within the space of four hectic winter months too high quanta of cod are landed with excessive stomach content, are poorly bled or have other damage. 
Problemet oppstår når det i løpet av fire hektiske vintermåneder kommer på land alt for store kvanta torsk som enten har for høyt åteinnhold, er for dårlig utblødd eller har andre skader.
During the most hectic period, there is quite simply not enough cod that can build new markets with white and unblemished cod fillet,” says Magnar Pedersen. 
På det mest hektiske er det rett og slett ikke nok torsk av den kvaliteten som kan bygge nye markeder med hvit og lytefri filet av torsk, sier Magnar Pedersen.
Straight from the industry 
Rett fra industrien
In January this year Pedersen started in his position as Director of the division Fisheries, Industry and Market at Europe’s largest food research institute, Nofima. 
Fra januar i år tiltrådte han stillingen som divisjonsdirektør for Fiskeri, industri og marked ved Europas største matforskningsinstitutt, Nofima.
He come to Nofima from the position of CEO at Nergård AS, Norway’s second largest fisheries company in whitefish and third largest in pelagic fish. 
Han kom fra jobben som administrerende direktør i Nergård AS, Norges nest største på hvitfisk og tredje største i pelagisk.
In addition to his significant role in the fisheries industry, he was the senior manager for five trawlers and part-owner of 10 coastal fishing vessels. 
I tillegg til betydelig fiskeindustri var han toppsjef for fem trålere og medeier i 10 kystfiskefartøyer.
Prior to being employed at Nergård AS, his career included a period as Assistant Director of the Norwegian Fishermen’s Sales Organisation. 
Før Nergård-ansettelsen var han blant annet assisterende direktør i Norges Råfisklag.
Capture-based, technology and control 
Levende, teknologi og kontroll
You were on the Norwegian Seafood Research Fund (FHF) Board that took the initiative of starting the cod programme in which Nofima is one of the research institutions. 
– Du var med i FHF-styret som tok initiativ til torskeprogrammet der Nofima er forskningsaktør.
30,000 of 1 million tonnes 
30.000 av 1 mill. tonn
This year Norway and Russia are sharing a cod quota of one million tonnes. 
– I år deler Norge og Russland en torskekvote på en million tonn.
How can the problem relating to quality be solved by live capture of 20,000 – 30,000 tonnes of the Norwegian quota for capture-based aquaculture and feed enhancement in sea cages? 
Hvordan kan kvalitetsproblemet løses med å fange 20.000-30.000 tonn av den norske kvoten levende for lagring og oppfôring i merd?
“It will never be relevant to capture all the cod live. 
– Det vil aldri være aktuelt å fiske all torsken levende.
What we are talking about to start with is 20,000 – 30,000 tonnes. 
Det vi snakker om i første omgang er 20.000-30.000 tonn.
It will take away the peak of the main season. 
Det vil ta vekk toppen av hovedsesongen.
It will contribute to not so much being produced for Portugal and Brazil that the price falls to rock bottom,” says Pedersen. 
Det vil bidra til at det ikke produseres så mye for Portugal og Brasil at prisen faller til bunns.
“At the same time a live quantum of cod, spread over the year, will give the industry the possibility of developing markets for top quality white cod fillet. 
Samtidig vil et levendekvantum torsk, fordelt over året, gi industrien mulighet til å bygge opp markeder for topp kvalitet hvit torskefilet.
For a period, fresh cod loins were a flagship product. 
I en periode var fersk torskeloins et flaggskip.
But this market fell because far too much must be sold during a short season and because it is difficult to maintain a top quality,” he says. 
Men dette markedet falt fordi alt for mye må selges i en kort sesong og også fordi det er vanskelig å holde en topp kvalitet.
“With 30,000 tonnes of live cod in cages, we would be able to position ourselves in the market in a completely different way,” says Pedersen. 
Med 30.000 torsk stående levende i merd vil vi kunne posisjonere oss i markedet på en helt annen måte, sier Pedersen.
But the long-term goal must be a much larger quantum of cod kept alive in capture-based aquaculture before harvesting.” 
Men det er opplagt at målet på lengre sikt må være et langt større kvantum som holdes levende og eventuelt fóres før slakting.
Iceland concentrated on hooks 
Island satset på krok
You are implying that fishermen using long-lining and trigging should possibly receive a quota bonus on the same level as fishermen who engage in capture-based aquaculture. 
– Du antyder at fiskere som tar fangstene med line og jukse kanskje burde få en kvotebonus på linje med fiskere som driver levendelagring.
There have already been discussions when the Norwegian Fishermen’s Sales Organisation has paid above the minimum price for catches using hook-based gear. 
Det har allerede vært diskusjoner når Norges Råfisklag har gitt litt ekstra minstepris til fangst med krokredskaper?
“The politicians have an opportunity to control this. 
– Her har politikerne mulighet til å styre.
In Iceland the politicians introduced a form of quota bonus for hook-based gear for the coastal fleet, and our recent research report states amongst other things that Icelandic cod producers on the whole attain higher prices than their Norwegian counterparts,” says Pedersen. 
På Island innførte politikerne en form for kvotebonus for krokredskaper for kystflåten, og av vår forskningsrapport nylig framgår det blant annet at islandske torskeprodukter oppnår gjennomgående høyere pris enn den norske, sier Pedersen.
He adds that prioritizing hook-caught fish may stimulate net-based fishermen to change. 
Han legger til at prioritering av krokfangst kan stimulere til at garnfiskere legger om.
By switching to long-lining, the fishermen will receive both larger quotas and higher prices for quality. 
Ved å gå over til line vil man både få mer kvote og høyere pris for kvalitet.
Not blaming gear 
Skylder ikke på redskap
However, he is cautious about putting gear types up against each other. 
Han er varsom med å holde redskapsgrupper opp mot hverandre.
“In the discussions about quality, the net-based fishermen are most often blamed for crushing injuries, poor bleeding and bruising under the skin. 
– I diskusjonene om kvalitet er det som oftest garnfiskerne som gis skylda for klemskader, dårlig bløgging og blodmerker under skinnet.
But the picture is more nuanced. 
Bildet er mye mer nyansert.
Even fish caught by long-lining and trigging may be of poor quality if the correct procedures are not followed. 
Selv linefisk og juksafisk kan være av dårlig kvalitet om ikke jobben gjøres etter boka.
When trawlers and Danish seine vessels take large catches, the quality is as may be expected. 
Når trålere og snurrevadbåter tar store hal, blir kvaliteten deretter.
For Danish seines, it is of decisive importance that pumps designed for whitefish rather than pelagic fish are used. 
For snurrevad er det avgjørende at man bruker pumper som er bygd for hvitfisk og ikke for pelagisk fisk.
Large catches and the use of the wrong technology can make the Danish seine vessels the villains, but there is potential for high live quality,” says Pedersen. 
Store fangster og feil teknologibruk kan gjøre snurrevadfartøyer til verstinger, mens potensialet er topp levende kvalitet, sier Magnar Pedersen.
“The net fishery has perhaps the largest challenge. 
– Garnfiskerne har kanskje den største utfordringen.
There is a limit to how long fish can remain in the net before the condition deteriorates to the extent that they quite simply are unable to be bled properly. 
Det er en grense for hvor lenge fisk kan stå på garn uten å få svekket kondisjonen så mye at den rett og slett ikke er i stand til å blø ut etter bløgging.
A net-caught fish may have a nice appearance on the outside but already generated bruising under the skin. 
En garnfisk kan se pen ut utvendig, men ha generende blodmerker under skinnet.
A trial involving trawled fish demonstrates that fish transferred for reconditioning in sea cages produce far better quality that traditional processing,” he says. 
I forsøk med trålfanget fisk, viser det seg at fisk som blir satt til rekondisjonering i kar med sjøvann får langt bedre kvalitet enn etter tradisjonell behandling, sier han.
In the first phase he believes that the Danish seine fleet and also trawlers are in the best position to catch cod live. 
I første omgang mener han det er snurrevadflåten, men også trålerne som er i posisjon til å fiske torsken levende.
“Providing large catches are avoided, it’s completely possible to operate live capture of fish by trawl. 
– Hvis man unngår store hal, er det fullt mulig å drive levendefangst med trål.
New trawlers should be designed for live capture.” 
Nye trålere bør bygges for levendefangst.
Automation and control 
Automasjon og kontroll
For many years, the fisheries industry battled to end quality control by the Directorate of Fisheries. 
– I mange år kjempet fiskeindustrien for å bli kvitt Fiskeridirektoratets kvalitetskontroll.
Automation does not sound non-controversial either, but you want to have both? 
Heller ikke automasjon høres ukontroversielt ut, men du vil ha begge deler?
“When it comes to quality control, I have supported the position that this must be a matter between the seller and the buyer. 
– Når det gjelder kvalitetskontroll, har jeg vært tilhenger av at dette må være en sak mellom selger og kjøper.
But with long experience from the industry, I have come to the conclusion that there are fundamental conditions in the interaction between the various actors that are not functioning,” says Pedersen. 
Men med lang erfaring fra bransjen er jeg kommet til at det er grunnleggende forhold i samhandlingen mellom aktørene som ikke fungerer.
“Consequently, I believe that we need to have in place a supervisory body that has the specific task of ensuring that the actors perform in such a way that the quality of the raw material is taken care of in the best possible manner. 
Jeg tror derfor at vi må få på plass et tilsynsorgan som har som klar oppgave å sørge for at aktørene opptrer på en slik måte at kvaliteten på råstoffet ivaretas på en best mulig måte.
If we want to best the world’s best seafood nation, we need to do something about the current situation.” 
Skal vi bli verdens beste sjømatnasjon, må vi gjøre noe med dagens situasjon, mener han.
“Most people believe it’s right that a fishing boat skipper should be punished for dumping a batch of fish at sea. 
– At en fiskeskipper blir straffet for å dumpe et parti fisk til havs, føler de fleste er riktig.
But the fact that his colleague can deliver a large batch of fish after leaving the net out for too long without receiving the slightest reaction must also be wrong,” says Pedersen. 
Men at hans kollega kan levere et svært parti ubløgget fisk fra overstått bruk uten den minste reaksjon, må være feil, sier Pedersen.
When it comes to automation, he sees no reason why the Norwegian whitefish industry should be alone in not adopting modern technology to cut costs. 
Når det gjelder automasjon ser han ingen grunn til at norsk hvitfisknæring skal være alene om ikke å ta i bruk moderne teknologi for å kutte kostnader.
“The pelagic and salmon industries are already successfully automated. 
– Pelagisk industri og laksenæringa er allerede vellykket automatisert.
Whitefish offers some physical challenges, but technology is now being developed, also for whitefish, whereby finely adjusted water jets can do the cutting job that until now has been done with a knife by “the girl filleting the fish,” says Magnar Pedersen. 
Hvitfisk har noen fysiske utfordringer, men det utvikles nå teknologi, også for hvitfisk, der finstilte vannstråler gjør skjærejobben som hittil har vært gjort med kniv av «jentan på fileten», sier Magnar Pedersen.
“It’s just a case of supporting this technology development until we get a breakthrough.” 
Det gjelder bare å støtte denne teknologiutviklingen til vi får et gjennombrudd.
Five-year research programme 
Femårig forskningsprogram
Increased profitability in the cod sector is the heading for a five-year research programme that the Norwegian Seafood Research Fund (FHF) is financing for the period 2011-2015. 
Økt lønnsomhet i torskesektoren er overskriften på det femårige forskningsprogrammet som Fiskeri- og havbruksnæringens forskningsfond (FHF) har finansiert for perioden 2011-2015.
Nofima.no has links to 26 different reports, lectures and articles connected to the programme. 
På Nofima.no er det lenker til 26 ulike rapporter, foredrag og artikler knyttet til programmet.
The research in the cod programme is organised in five work packages: 
Forskningen i torskeprogrammet er organisert i fem «arbeidspakker».
Political and institutional regulations 
Politiske og institusjonelle samfunnsbindinger.
The sector’s framework conditions and regulations 
Sektorens rammebetingelser og regelverk.
Economic framework conditions in Norway 
Økonomiske rammebetingelser i Norge.
Market-based harvesting 
Markedsbasert høsting.
Environmental challenges and profitability conditions 
Miljøutfordringer og lønnsomhetsforhold.
The objective of the research programme is to develop increased knowledge about why the cod sector has over time had weak profitability. 
Målet med forskningsprogrammet er å utvikle økt kunnskap om hvorfor torskesektoren over tid har hatt svak lønnsomhet.
Such knowledge will provide the basis for proposals of measures that can contribute to increasing the profitability in the cod sector. 
Slik kunnskap skal være grunnlaget for å komme med forslag til tiltak som kan bidra til å øke lønnsomheten i torskesektoren.
The objective of the collaboration agreement is to strengthen the research and continuing and further education at the two institutions. 
Hensikten med samarbeidsavtalen er å styrke forskningen og etter- og videreutdanningen ved institusjonene.
Nofima’s Managing Director, Øyvind Fylling-Jensen, emphasizes that the collaboration agreement will promote among other things good professional relations, which will be displayed through joint project applications and offers. 
Øyvind Fylling-Jensen, som er Nofimas administrerende direktør, understreker at samarbeidsavtalen blant annet skal fremme gode, faglige relasjoner manifistert gjennom felles prosjektsøknader og – tilbud.
“Through this collaboration agreement, Nofima and the University of Nordland have a unique opportunity to utilize our advantages as research institutions in the best manner possible including infrastructure, knowledge base and our general ability concerning compatibility, not least when it comes to research questions of an interdisciplinary nature,” says Fylling-Jensen. 
– Nofima og Universitetet i Nordland har gjennom denne samarbeidsavtalen en unik mulighet til å utnytte våre fortrinn som forskningsinstitusjoner på en best mulig måte når det gjelder infrastruktur, kunnskapsbase og vår generelle evne til kompatibilitet, ikke minst når det gjelder muligheten for tverrfaglige problemstillinger, sier Fylling-Jensen.
The collaboration agreement opens for the sharing of research competence between the institutions in a more systematic manner. 
Samarbeidsavtalen åpner for å dele forskningsfaglig kompetanse mellom institusjonene på en mer systematisk måte.
“Nofima is an important actor in research involving Norwegian food production. 
– Nofima er en viktig aktør i forskningen rundt norsk matproduksjon.
The institute has around 410 employees and has an annual turnover of about NOK 500 million. 
Årlig omsetning er rundt 500 millioner kroner.
Turid Synnøve Aas 
Turid Synnøve Aas
Scientist Phone: +47 71 40 01 37 synnove.aas@nofima.no 
Forsker Tlf.: +47 71 40 01 37 synnove.aas@nofima.no
Her PhD project was financed by CREATE (Centre for Research-based Innovation in Aquaculture Technology, SFI) and was carried out at Nofima in Sunndalsøra. 
Doktorgradsarbeidet er finansiert av CREATE (Centre for Research-Based Innovation in Aquaculture Technology, SFI) og er utført ved Nofima Sunndalsøra.
Oeheme identifies the following factors as important in achieving cost efficient production and to fully utilize valuable feed resources: high physical feed quality, optimization of feeding systems, good spreading of the feed in the sea cages and minimizing feed loss. 
Oehme peker på viktige faktorer for god kostnadseffektivitet og full utnyttelse av kostbare fôrressurser: Best mulig teknisk kvalitet på fôret, optimalisering av utfôringsanleggene, god spredning av fôr i merd og minst mulig tap av fôr.
Oehme’s PhD project has increased the knowledge of utilization of feed resources by reducing feed spill in salmonid farming, and the interaction between physical and nutritional quality of the feed. 
Maike Marlene Oehmes doktorgradsarbeid har økt kunnskapen om utnyttelsen av fôrressurser ved å redusere fôrspill i oppdrett av laksefisk, og samspillet mellom teknisk og ernæringsmessig kvalitet av fôret.
She studied the formation of dust and small particles from feeds of different physical quality in a feeding system, in which air is used to convey the feed in a tube system from silo to cages, at different feeding rates and air speeds. 
Hun har studert dannelse av støv og små partikler fra fôr med ulik fysisk kvalitet i et luftbasert utfôringsanlegg med ulik utmatings- og lufthastighet.
She also studied the spreading of feed pellets in a sea cage using two different spreaders and different settings on the feeding system. 
Hun har også studert variasjon i fordelingen av fôr i merd med bruk av to ulike spredere og ulike innstilinger på utfôringsanlegget.
Furthermore, she has studied the interaction between physical and nutritional quality of feed, and how this interaction can affect feed intake and feed utilization. 
I tillegg har samspillet mellom teknisk fôrkvalitet vært studert i forhold til fôrinntak og fôrutnyttelse.
Her PhD project has also focused on the prediction of the biological value of feeds based on the physical quality of the feed 
Doktorgradsarbeidet har også hatt fokus på å predikere biologisk utnyttelse av fôret utfra tekniske analyser av fôret.
The main conclusion of Oehme’s thesis is that optimizing both physical feed quality and feeding equipment may reduce feed spill and increase feed intake in salmonids. 
Hovedkonklusjonen fra arbeidet er at både fôrets tekniske kvalitet og optimalisering av utstyret i forbindelse med fôring kan redusere forspill og øke fôrinntaket hos laksefisk.
The PhD study also found that feeds with high physical quality that are optimized for minimal dust formation may have a negative effect on feed intake. 
Arbeidet har også vist at fôr med høy teknisk kvalitet som er optimalisert med hensyn til å minimalisere støvdannelse, kan ha negativ effekt på fôrinntak.
“It is therefore important to focus on the interaction between the physical quality of feed and feed intake. 
– Det er derfor viktig å ha fokus på samspillet mellom pelletskvalitet og fôrinntak.
However, there is still a need to further develop analytical methods to study this interaction,” says Dr. Turid Synnøve Aas at Nofima. 
Det er fortsatt stort behov for metodeutvikling for å kunne studere dette samspillet, sier dr. Turid Synnøve Aas ved Nofima.
She has been a supervisor for Oehme’s PhD project along with Dr. Mette Sørensen (Nofima, UMB), Dr. Torbjørn Åsgård (Nofima), Dr. Bendik Fyhn Terjesen (Nofima), Tore Andreas Samuelsen (Nofima) and Dr. Kjell Arne Rørvik (Nofima, UMB). 
Hun har vært veileder for Oehme sammen med dr. Mette Sørensen (Nofima, UMB), dr. Torbjørn Åsgård (Nofima), dr. Bendik Fyhn Terjesen, Tore Andreas Samuelsen (Nofima) og dr. Kjell Arne Rørvik (Nofima UMB).
27. 
Ernæring og fôrteknologi
February 2013 Bjørn Tore Forberg 
27. februar 2013 Bjørn Tore Forberg
This is attracting attention from Norwegian fishery management authorities. 
Dette påkaller oppmerksomhet fra norsk fiskeriforvaltning.
Not least, there is a need for new regulations and handling guidelines so the fish may be released in a way that it survives, says Scientist Trude Borch at Nofima. 
Ikke minst er det behov for nye forskrifter og informasjon om hvordan fisk settes ut på en slik måte at den overlever, sier forsker Trude Borch ved Nofima.
In a newly published article in Fisheries Management and Ecology Borch and co-authors Keno Ferter and Jeppe Kolding from the University of Bergen and Jon Helge Vølstad from the Institute of Marine Research discuss how marine fishing tourism should be regulated within the scopes of sustainable management of marine fishing resources. 
Sammen med Keno Ferter og Jeppe Koldingved Universitetet i Bergen og Jon Helge Vølstad ved Havforskningsinstituttet har hun i en artikkel i tidsskriftet Fisheries Management and Ecology drøftet hvordan fiskerturismen bør videreføres innenfor rammene av bærekraftig forvaltning av marine fiskeressurser.
The base data for the analysis are from a Master’s thesis by Keno Ferter’s at the University of Bergen. 
Datagrunnlaget for analysen er hentet fra Keno Ferter sitt mastergradsarbeid ved Universitetet i Bergen.
An important point in this context is that marine angling tourists to a large extent have been targeting the coastal cod stocks in the north. 
Et poeng i denne sammenhengen er at sjøfisketuristene i høy grad beskatter kysttorskbestandene i nord.
In contrast to the healthy stock of North-East Arctic cod, the Norwegian coastal cod has for several years been on and off the Norwegian “Red List” for threatened species. 
I motsetning til den rekordstore stammen av nordøstarktisk torsk, har kysttorsken i flere år vært i nærheten av den såkalte «rødlista» over truede arter.
The cod was either too small or too big 
Torsken var enten for liten, eller for stor
“Marine fishing tourism is a growing industry in Norway. 
– Sjøfisketurisme er en voksende næring i Norge.
In order to secure continued sustainable growth in this sector of the Norwegian tourism industry, it is important to introduce follow-up measures from both fishery management and the tourism industry. 
For å sikre en fortsatt utvikling av denne delen av norsk reiselivsnæring, er det viktig med oppfølging både fra myndighetene og fra reiselivsnæringen.
The industry’s part of this must be to convey knowledge about the regulations and provide advice to the tourists about how to handle the fish to increase the survival rate of released fish,” says Borch. 
Næringens del av jobben blir å formidle kunnskap om forskrifter og gi råd til turistene om hvordan fisken bør behandles for å øke graden av overlevelse ved utslipp, sier Borch.