natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Closed-containment systems have a sealed, or nearly sealed, physical barrier between the water in which the fish are kept and the surroundings. 
Lukkede anlegg har en tett eller bortimot tett fysisk barriere mellom vannet der fisken oppholder seg og miljøet rundt.
They may be closed-containment systems on land with recirculation of the water, or floating semi-closed systems in the sea. 
Dette kan være lukkede anlegg på land med resirkulering av vannet, eller semi-lukkede anlegg i sjø.
Although escape can occur also from closed-containment systems, such systems are likely to prevent escape better than traditional cages in the sea. 
Lukkede anlegg gir høyst sannsynlig en bedre sikring mot rømming enn tradisjonelle merder i sjø.
Biological requirements 
Biologien avgjør
Closed-containment aquaculture systems, however, cannot guarantee success on their own. 
Samtidig er lukkede anlegg ingen suksessoppskrift i seg selv.
There is a risk of falling into a trap here, unless it is ensured that the farmed fish have good living conditions. 
Det er en stor fallgruve hvis vi ikke sørger for at oppdrettsfisken har gode oppvekstvilkår.
The pitfalls of using closed-containment systems may be just as large as the advantages if it turns out that in the enthusiasm over solving one set of problems one experiences a sequence of new ones due to inadequate knowledge about the changed biological requirements of salmon in this new environment. 
Fallgruvene er like store som fordelene med lukkede anlegg dersom en i iveren etter å løse et sett problemer, får en rekke nye på grunn av manglende kunnskap om de endrede biologiske kravene laks har i lukkede anlegg.
This is why we are working at Nofima to test new technology in aquaculture, and we carry out research into the environmental conditions that salmon require in order to achieve optimal growth, welfare and survival in closed-containment systems. 
Derfor jobber vi i Nofima med å teste ut ny teknologi i oppdrett, og med å forske på hvilke miljøforhold laksen krever for å ha optimal vekst, velferd og overlevelse i nye typer anlegg.
It is crucial to satisfy the salmon’s requirements if new technology is to be successful. 
Dette er avgjørende for hvorvidt ny teknologi blir suksess.
Examples of technology research we carry out in closed facilities: 
Eksempler på teknologiforskningen vi gjør i lukkede anlegg er:
development and testing of complete systems 
utvikling og testing av hele anlegg
water-treatment processes, sensors and control systems 
renseprosesser, sensorer og andre kontrollsystemer
removal of particles from waste water and the utilization of sludge 
rensing av avløpsvann for partikler og utnyttelse av slam
Results from our research 
Slik har forskningen vår gitt resultater
Experiments in closed-containment systems with water recirculation have shown that a salt level of 12 ppt is optimal, and that exercise is beneficial for the fish. 
I forsøk i landbasert lukket anlegg med resirkulering, var en saltholdighet på 12 promille og god trening fordelaktig.
These conditions improve growth, welfare, skin health and survival in the postsmolts, and give a more efficient cleaning of the water in the recirculation system. 
Det påvirket vekst, velferd, skinnhelse og overlevelse positivt hos postsmolten og ga mer effektiv rensing av vann i resirkuleringsanlegget.
Industrial partners are now continuing these tests on a large scale. 
Industripartnerne tester konseptet videre ut i storskala.
Our research has shown that the currently used guideline for the amount of ammonia that salmon tolerate may not be suitable for future smolt production in closed-containment systems. 
Vår forskning viser at dagens veiledende grense for hvor mye ammoniakk laksen kan tåle, ikke er tilpasset fremtidens smoltproduksjon i lukkede anlegg.
We have measured the tolerance of the fish for ammonia, and did not find negative effects on the growth or health of the fish until high concentrations were reached. 
Vi har målt fiskens evne til å tåle ammoniakk, og fant ikke negative effekter på fiskens vekst og helse før ved høye konsentrasjoner.
Research at Nofima into technological solutions and the welfare of fish in closed facilities has contributed to the aquaculture industry now primarily building fish hatcheries with recirculation systems. 
Nofimas forskning på teknologiske løsninger og fiskens trivsel i lukkede anlegg har bidratt til at oppdrettsnæringen nå primært bygger nye settefiskanlegg med resirkuleringssystem.
Problem-solving in our facility at the Nofima Centre for Recirculation in Aquaculture (NCRA) at Sunndalsøra 
Problemløsing i vårt anlegg i Nofima senter for resirkulering i akvakultur (NCRA) på Sunndalsøra
Test of prototypes of facilities or components, their effects on fish and on water quality. 
Testing av nye prototyper av anlegg eller komponenter, hvordan de virker på fisken og på vannkvaliteten.
Several large-scale projects are under way in which we carry out thorough tests on such factors as water quality, growth, skin health and welfare. 
Vi har flere storskala prosjekter på gang der vi gjør grundige tester av vannkvalitet, vekst, skinnhelse og velferd osv.
Aid in reducing production costs in closed-containment systems on land and in the sea 
Hjelp til å senke produksjonskostnadene i lukkede anlegg og semi-lukkede anlegg i sjø og
Aid in providing good growth conditions for fish 
Hjelp til å gi fisken gode oppvekstsvilkår
Fundamental studies on the recommended concentrations of carbon dioxide, ammonia, nitrite, salt and water flow rates 
Grunnleggende studier av nivå av karbondioksid, ammoniakk, nitritt, saltholdighet og vannhastighet.
Large-scale trials using new technology at client facilities 
Storskalaforsøk av nye teknologiske oppdrettsformer hos oppdretter
closed-containment facility environment fish quality lukkede anlegg lukkede anlegg miljøstyrt oppdrett miljøstyrt oppdrett postsmolt postsmolt RAS recirculation 
fiskevelferd lukkede anlegg miljø miljøstyrt oppdrett oppdrett postsmolt resirkulering
PhD student Hanne Jensen at the food research institute Nofima has investigated the interplay between these bacteria and human cells. 
Stipendiat Hanne Jensen ved matforskningsinstituttet Nofima har i sitt doktorgradsarbeid undersøkt samspillet mellom melkesyrebakterier og humane celler.
Such studies may provide insight into how and why they have beneficial effects on health. 
Slike studier kan gi økt kunnskap om hvordan og hvorfor melkesyrebakteriene har helsebringende effekt.
Previously unknown beneficial proteins 
Forskerne fant nye gunstige proteiner
It has been assumed that two of the mechanisms behind the beneficial effects of LABs are their ability to bind to cells and mucus in the intestine, and their effects on the immune system. 
Det er antatt at to av mekanismene bak den helsebringende effekten er at melkesyrebakterier har evnen til å binde seg til tarmceller og slim, og at de kan påvirke immunsystemet vårt.
Hanne Jensen has investigated several LAB with the aid of methods that are normally used to select probiotic bacteria. 
Hanne Jensen har undersøkt en rekke melkesyrebakterier ved hjelp av metoder som normalt benyttes for utvelgelse av probiotiske bakterier.
Hanne Jensen is particularly interested in LAB that belong to the Lactobacillus genus, and has mostly investigated these. 
Det er særlig melkesyrebakterier tilhørende slekten Lactobacillus som er interessante, og det er disse Hanne Jensen har undersøkt.
“We have shown that strains of the LAB Lactobacillus reuteri differ from other LAB strains, and that they have, among other things, a particularly strong adhesion to intestinal cells. 
– Et av våre funn er at stammer av melkesyrebakterien Lactobacillus reuteri skiller seg fra andre melkesyrebakterier ved at de blant annet har spesielt god evne til å feste seg til tarmceller.
We used mutants of Lactobacillus reuteri to discover a previously unknown surface protein that is important for the ability of the bacteria to attach to intestinal cells and mucus,” says Jensen. 
Ved bruk av Lactobacillus reuteri-mutanter fant vi et nytt overflateprotein som er viktig for bakteriens evne til å feste seg til tarmceller og slim, forteller Jensen.
The scientists named this protein “cell and mucus-binding protein A (CmbA)”. 
Forskerne ga proteinet navnet Cell and Mucus Binding protein A (CmbA).
They also found a second surface protein in Lactobacillus reuteri, which appears to be significant in the stimulation of cells of the immune system. 
De fant også et annet overflateprotein i Lactobacillus reuteri, som ser ut til å ha betydning for stimulering av immunceller.
“These two findings are pieces of the puzzle that will eventually help us to understand the interplay between LAB and human cells,” concludes Lars Axelsson at Nofima. 
– Disse to funnene er brikker i puslespillet som en dag vil hjelpe oss til fullt ut å forstå samspillet mellom melkesyrebakterier og humane celler, avslutter veileder og seniorforsker Lars Axelsson i Nofima.
Electron microscopy image of Lactobacillus reuteri bacteria on the surface of intestinal epithelial cells in a model system. 
Elektronmikroskopibilde av Lactobacillus reuteri bakterier på overflaten til tarmepitelceller i et modellsystem.
Photo: Hanne Jensen/Nofima 
Foto: Hanne Jensen
Hanne Jensen’s doctoral degree 
Fakta om doktorgraden
Hanne Jensen defended her doctoral thesis on 5 December at the Department of Chemistry, Biotechnology and Food Science at the Norwegian University of Life Sciences. 
Hanne Jensen disputerer 5. desember på Institutt for kjemi, bioteknologi og matvitenskap ved NMBU.
Principal supervisor was Tor Lea, and additional supervisors were Senior Scientist Lars Axelsson from Nofima and Stine Grimmer (previously employed as a researcher at Nofima). 
Hovedveileder er Tor Lea, og øvrige veiledere er seniorforsker Lars Axelsson i Nofima og Stine Grimmer (tidligere forsker i Nofima).
The thesis: “In vitro characterization of commercial and potential probiotic lactic acid bacteria: Interactions with human cells.” 
Avhandlingens norske tittel er «In vitro karakterisering av kommersielle og potensielle probiotiske melkesyrebakterier: Interaksjon med humane celler».
Hanne Jensen studied toxicology at the University of Oslo and graduated in 2007. 
Hanne Jensen er utdannet Toksikolog ved UiO i 2007.
The doctoral work has been funded by the Foundation for Research Levy on Agricultural Products (FFL). 
Doktorgraden er finansiert av Fondet for forskningsavgift på landbruksprodukter (FFL).
Scientists at the food research institute Nofima are developing such tools. 
Forskere ved matforskningsinstituttet Nofima utvikler nettopp slike instrumenter.
Nils Kristian Afseth 
Nils Kristian Afseth
Senior Scientist Phone: +47 958 40 641 nils.kristian.afseth@nofima.no 
Seniorforsker Tlf.: +47 958 40 641 nils.kristian.afseth@nofima.no
For this, they are using various types of vibrational spectroscopy, which provide rapid, simple and highly sensetive measurements that can be involved in characterisation of the by-products, processes and products. 
I denne utviklingen bruker de ulike typer spektroskopi, det vil si raske lysmålinger som kan karakterisere restråstoffet, prosessene og produktene.
Furthermore, scientists have deep fundamental knowledge about the raw materials. 
I tillegg har forskerne solid råvarekunnskap.
This knowledge is a requirement for the development of high-quality analytical tools for sorting, monitoring and optimization. 
Kunnskap som er en forutsetning for å utvikle gode måle- og sorteringsinstrument.
He is principal investigator for several projects looking at better use of food by-products. 
Han er prosjektleder for flere prosjekt knyttet til restråstoffutnyttelse.
What is meant by high quality, however, depends on what the material will be used to in the end, of course. 
Men hva som egentlig er høy kvalitet vil selvsagt avhenge av produktene man er ute etter å produsere.
Careful monitoring 
Stort kontrollbehov
The scientists are investigating, among other things, how the protein in chicken bones can be used in most effective way, and they are using enzymatic hydrolysis to do so. 
Forskerne undersøker blant annet hvordan proteinene i kyllingben kan utnyttes best mulig, og det gjør de ved å benytte enzymatisk hydrolyse.
This involves the use of special enzymes that break long protein chains into shorter ones, or peptides, such that the digestibility of the proteins increases and their functional properties change. 
Det vil si at de bruker spesielle enzymer for å spalte lengre proteinkjeder til kortere kjeder eller peptider, slik at proteinenes fordøyelighet økes og de funksjonelle egenskapene endres.
The greatest challenge is to know which hydrolysis process gives the most suitable proteins for a particular product. 
Den store utfordringen er å vite hvilken hydrolyseprosess som gir de optimale proteinene i et gitt produkt.
It is difficult to monitor the process, and in the absence of good monitoring, time is currently used as an important indicator. 
Det er vanskelig å overvåke prosessen, og i mangel på gode overvåkingssystem, brukes per i dag tid som en viktig indikator.
“We are developing measurement methods for this monitoring, based on infrared spectroscopy,” says Nils Kristian Afseth. 
– Vi utvikler nå målemetodikk for denne overvåkingen, og til å gjøre dette bruker vi IR – altså Infrarød spektroskopi, sier Nils Kristian Afseth.
Healthy fatty acids 
Produserer sunne fettsyrer
Can filamentous fungi do the same job as fish or plants, and produce healthy polyunsaturated omega 3 and omega 6 fatty acids? 
Kan mugg gjøre den samme jobben som fisk eller planter, og produsere sunne omega3 og omega6 fettsyrer?
This is the question Nofima scientist Volha Shapaval is trying to answer. 
Det spørsmålet ønsker Nofimaforsker Volha Shapaval å finne svaret på.
She is using filamentous fungi to ferment food by-products andproduce polyunsaturated fatty acids. 
Hun bruker mugg til å fermentere restråstoff fra matproduksjon til flerumettede fettsyrer.
“The technology can be used also to produce substances such as microbial proteins, polysaccharides and bioplastics, using filamentous fungi, yeast and bacteria.” 
– Denne teknikken kan også brukes til å produsere for eksempel proteiner, karbohydrater eller bioplast ved bruk av mugg, gjær og bakterier.
During the fermentation filamentous fungi consume food by-products, which become in this way a new high-value product. 
Fermenteringsprosessen går ut på at mugg brukes til å «spise» restråstoffene som så blir til nye produkter.
Vibrational spectroscopy is used to monitor the fermentation, to see what types of fat are produced, and to find the best fungal producer. 
Her brukes spektroskopi til å overvåke fermenteringen, for å se hva slags fett som produseres og å finne beste mugg-produsent.
The aim is to map which types of fungi do what, and what the different types of rest raw material are suitable for. 
Målet er å kartlegge hvilke muggtyper som gjør hva og hva hvilke typer restråstoff egner seg til.
Nofima is collaborating with the Norwegian University of Life Sciences, Department of Mathematical Sciences and Technology in solving the research challenges of the SingleCellOil project. 
I SingleCellOil samarbeider Nofima med NMBU IMT om de forskningsfaglige utfordringene.
Solid growth 
Et område i solid vekst
Enzymatic hydrolysis of by-products from animal and marine industries is a young and growing field. 
I dag er enzymatisk hydrolyse av restråstoffer, også kalt biprodukter, fra animalsk og marin industri en ung og voksende industri.
The areas of application for the protein products are large, from animal feed to products for human consumption (such as additives, health foods and protein powder), and cosmetics. 
Bruksområdene for proteinproduktene er stort, fra dyrefôr til produkter ment for humant konsum (for eksempel tilsetningsstoffer, helsekost eller proteinpulver) og kosmetikk.
Several companies in Europe produce protein-based products from animal by-products. 
I Europa finnes flere bedrifter som produserer proteinprodukter fra animalske restråstoffer.
Companies in Norway are producing protein hydrolysates from by-products from the marine industry, and a considerable amount of research is being carried out to improve the use of by-products from animals. 
I Norge er bedrifter i gang med å produsere proteinhydrolysater av restråstoffer fra marin industri, og i tillegg legges det ned en betydelig forskningsinnsats for bedre utnyttelse av animalsk restråstoff.
A broad perspective of rest raw materials 
Nødvendig å sette restråstoff inn i «Det store bildet»
In order to build up a sustainable industry based on the better use of food by-products and new products from them, however, what is needed is not simply optimal isolated processes, but a comprehensive approach. 
For å kunne bygge opp en ny levedyktig industri basert på bedre utnyttelse av restråstoffer og produksjon av nye produkter, trengs imidlertid ikke bare optimale enhetsprosesser, men snarere en helhetlig tilnærming:
– What is profitable for the industry? 
– Hva er lønnsomt for industrien?
– What types of product will consumers accept? 
– Hva slags produkter er akseptable for forbrukerne?
– How can the isolated processes be connected such that all rest raw materials are used? 
– Hvordan kan enhetsprosessene kobles sammen slik at alt restråstoffet til slutt finner sin anvendelse?
For this reason, scientists at Nofima are working with other institutes to approach a solution to this challenge, the very nature of which is highly multidisciplinary. 
Forskere ved Nofima jobber derfor videre sammen med andre institusjoner for å komme nærmere en løsning på denne veldig tverrfaglige utfordringen.
The centre is to contribute to solving some of the main challenges facing the aquaculture industry, such as lice and mortality. 
Senteret skal bidra til å løse noen av oppdrettsnæringens hovedutfordringer som lus og dødelighet.
It is to lay the foundation for the development of closed-containment concepts of the future. 
Senteret skal legge grunnlag for utviklingen av fremtidens lukkede oppdrettskonsepter.
With greater control of the production process, it will be possible to reduce problems associated with mortality and sea lice, and to reduce the production time for farmed salmon. 
Med større kontroll over produksjonsprosessen vil man kunne redusere problemer knyttet til dødelighet og lakselus, samt redusere produksjonstiden for oppdrettslaks.
“This is part of the drive to take the aquaculture industry and the supplier industry onwards to the next generation,” says Nils Haga, Division Director at the food research institute Nofima. 
– Dette er med på å løfte havbruksnæringen og leverandørindustrien videre til neste generasjon havbruk, sier Nils Haga, divisjonsdirektør i matforskningsinstituttet Nofima.
Increased survival, and fewer problems with lice and escapees are the probable consequences of this postsmolt phase. 
Økt overlevelse, mindre lus og rømming er sannsynlige konsekvenser av denne postsmoltfasen.
Increased control in aquaculture 
Økt kontroll i akvakultur
The centre is to be called CtrlAQUA (Centre for Research-based Innovations in Controlled-environment Aquaculture), and Senior Scientist Bendik Fyhn Terjesen from Nofima at Sunndalsøra has been appointed director. 
Senteret skal hete CtrlAQUA (Centre for Research-based Innovations in Controlled-environment Aquaculture), og seniorforsker Bendik Fyhn Terjesen i Nofima på Sunndalsøra blir senterleder.
Eager to start 
Ivrig på å komme i gang
“We are delighted that we have been granted funding for research in this field, with innovation as its goal. 
– Vi er jublende glade for at vi nå har fått penger til å forske på dette temaet med innovasjon som mål.
We have a broad network of scientists, suppliers and the aquaculture industry in this centre, and all are eager and expectant,” says Fyhn Terjesen. 
Nettverket vi har av forskere, leverandørindustri og oppdrettsnæringen i dette store prosjektet er ivrige og forventningsfulle, sier Fyhn Terjesen.
“They are expectant because the purpose of the allocation of the centre is to strengthen the innovation capacity of Norwegian industry, and because it is expected that the centre will contribute to solving some of the challenges that the aquaculture industry is facing.” 
Forventningsfulle fordi hensikten med sentertildelingen er at innovasjonsevnen i det norske næringslivet skal styrkes, og fordi det forventes at senteret skal bidra til å løse utfordringene oppdrettsnæringen står overfor.
A considerable part of salmon production in the future will be carried out in closed-containment systems on land, or in semi-closed systems in the sea. 
I tiden fremover vil en betydelig del av produksjonen av laks holdes i lukkede anlegg på land eller semilukkede anlegg i sjø.
Experiments carried out by Nofima and its partners show that keeping young salmon longer in closed-containment systems than is customary at the moment gives better control of the production, which is beneficial for the fish. 
Forsøk gjort av Nofima og partnere viser at hold av lakseunger i lukkede anlegg over lengre tid enn det som er vanlig i dag gir en kontroll over produksjonen som er bra for fisken.
It also gives a dramatically lower mortality. 
Det gir en dramatisk lavere dødelighet.
“Based on the research we have already carried out, I believe that there is a basis to recommend continuing to hold the salmon in closed-containment systems with full control of the water quality, not disturbing the fish, until they are postsmolts that weigh well over 250 g. 
− Basert på den forskningen vi allerede har mener jeg det er grunnlag for å anbefale å holde laksen i lukkede anlegg med full kontroll på vannkvaliteten og uten å forstyrre fisken, til den er postsmolt på godt over 250 gram.
Fish then are significantly more robust than they are at 80 g, which is the size at which they are normally placed into open cages in the sea. 
Da er den betydelig mer robust enn ved 80 gram som er vanlig størrelse for utsett i åpne merder sjø i dag.
More salmon will survive the open-sea phase,” says Fyhn Terjesen. 
Flere laks vil da overleve sjøfasen, sier Fyhn Terjesen.
CtrlAQUA 
Om senteret
The overall goal of the CtrlAQUA centre is to develop technological and biological innovations that can lead to closed-containment systems becoming a reliable and financially viable technology. 
Det overordnede målet til CtrlAQUA er å utvikle teknologiske og biologiske innovasjoner som vil gjøre lukkede anlegg til en pålitelig og økonomisk levedyktig teknologi.
The focus will be on innovations for the strategic periods in the salmon production cycle, such as the postsmolt phase. 
Fokus vil være innovasjoner for de strategiske periodene i laksens produksjonssyklus, slik som postsmoltfasen.
The centre will for this reason be able to contribute to solving the principal challenges for the industry, and will prepare the way towards sustainable growth as we approach 2050. 
Senteret vil derfor kunne bidra til å løse næringens hovedutfordringer, og legge til rette for en bærekraftig vekst frem mot år 2050.
Focused research for the aquaculture industry 
Målrettet forskning for oppdrettsnæringen
Nofima AS is the host institution, and is collaborating with research partners UNI Research AS, the University of Bergen and the Norwegian University of Science and Technology (NTNU). 
Vertsinstitusjonen Nofima AS samarbeider med forskningspartnerne UNI Research AS, Universitetet i Bergen og NTNU.
Research partners from outside of Norway are Freshwater Institute, USA and the University of Gothenburg. 
Utenlandske forskningspartnere er Freshwater Institute, USA og Gøteborg Universitet.
Industrial partners from the supplier industry are Krüger Kaldnes AS, Pharmaq Analytiq, Pharmaq AS, Oslofjord Ressurspark AS, Storvik Aqua AS and Aquafarm Equipment AS. 
Bedriftspartnere fra leverandørindustrien er Krüger Kaldnes AS, Pharmaq Analytic AS, Pharmaq AS, Oslofjord ressurspark AS, Storvik Aqua AS og Aquafarm Equipment AS.