natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Is it the international trend of catch-and-release or is it the Norwegian regulations that contribute to marine fishing tourists throwing back over half the catch of cod in Northern Norway? 
– Er det den internasjonale trenden med «catch and release» eller er det norske reguleringer som bidrar til at sjøfisketuristene kaster over halvparten av torskefangsten i nord?
“The the survey data shows that regulations aimed at protecting the smallest cod is a partial reason for releasing fish. 
– Svarene i undersøkelsen viser at de norske bestemmelsene for å verne den minste torsken er en delvis årsak til gjenutsetting av fisk.
A total of 10 % of the tourists that were interviewed stated that they released the cod because it was under the minimum size (regulatory catch-and-release), while 60 % of the tourists responded that they released the fish because they regarded it as “too small” (i.e. voluntary catch-and-release). 
10 prosent kastet ut torsk fordi den var under minstemål (forvaltningsstyrt catch and release) mens 60 prosent av turistene oppga at de kastet ut fisken fordi de selv anså den som å være «for liten» (dvs. frivillig catch and release).
A further 9 % responded that they released the cod because they already had “too many fish”. 
9 prosent av fisketuristene oppga at de kastet ut torsk fordi de allerede hadde fått «for mange fisk».
Somewhat surprisingly, 1 % responded that they released the cod because it was “too big”, either too big to use as bait or too big to be suitable as food.” 
Noe overraskende oppga en prosent at de kastet ut torsk fordi den var «for stor», enten for stor til å anvendes til agn, eller for stor til å være velegnet som mat.
Want to increase the survival rate 
Vil øke fiskens overlevelse
The release of cod in marine angling tourism can in part be traced back to the Norwegian regulations introduced as a result of pressure from the commercial fishermen’s special interest organisations. 
Bakgrunnen for utkastet kan altså delvis spores tilbake til de norske reguleringene som har blitt innført etter påtrykk fra yrkesfiskernes interesseorganisasjoner.
In 2006 Norwegian fisheries authorities introduced an export quota of 15 kg of fish fillets per person. 
– I 2006 ble det innført ei grense på 15 kilo bearbeidet fisk som kan tas ut av landet.
In 2010 a minimum landing size regulation was introduced for recreational and tourist fishing. 
I 2010 ble det introdusert et minstemål på fisk for fritids- og turistfiske.
Both these regulations were introduced as part of a new management regime for Norwegian coastal cod, says Borch. 
Begge disse reguleringsformene ble innført som en del av et nytt forvaltningsregime for norsk kysttorsk, sier Borch.
Given the lack of knowledge about the survival rate of released coastal cod, the authors of the article claim that a 60 % release rate can be a worrying trend. 
Med dagens mangelfulle kunnskap om kysttorskens overlevelse ved utslipp, hevder artikkelforfatterne at 60 prosent utkast kan være en bekymringsfull trend.
The article concludes that providing the marine fishing tourists with handling guidelines in order to increase the rate of survival may be one of several solutions to this problem. 
Artikkelen konkluderer med at økt informasjon til fisketurister om hvordan torsken bør behandles for å øke overlevelse, kan være en av flere løsninger på denne utfordringen.
There may be lessons to learn from the work scientists at Nofima and the Institute of Marine Research have provided in research on capture-based aquaculture of cod caught by hook. 
Her kan det være en del å lære av det arbeidet som forskere fra Nofima og Havforskningsinstituttet har lagt ned i forbindelse med levendelagring av blant annet krokfanget torsk.
A new handbook is now available on this theme. 
En ny håndbok er nå tilgjengelig på denne tematikken.
Keno Ferter is also working on increasing our knowledge about the survival rate of cod in an ongoing PhD project at the University of Bergen. 
Torskens overlevelse ved utslipp studeres også nå av Keno Ferter i et pågående doktorgradsprosjekt.
Lars Axelsson 
Lars Axelsson
Senior Scientist Phone: +47 901 57 584 lars.axelsson@nofima.no 
Seniorforsker Tlf.: +47 901 57 584 lars.axelsson@nofima.no
We offer 
Vi tilbyr:
Knowledge and analytical platform for studying effects of food on the gut microbiota and the relation to health benefits 
Kunnskap og en analyseplattform for å studere effekter av mat på tarmflora og helse
Advanced tools for molecular biology and statistical analysis in relation to research on gut health 
Avanserte molekylærbiologiske og statistiske analyseverktøy innen tarmhelseforskning
Lactic acid bacteria (LAB) 
Melkesyrebakterier
Knowledge regarding beneficial properties of LAB in relation to health is also necessary for the production of food products with optimal health-promoting properties. 
Kunnskap om melkesyrebakteriers helsefremmende egenskaper i maten og i kroppen (som probiotika) er nødvendig for å produsere matprodukter med mest helsefremmende egenskaper.
Nofima conducts research on: 
Nofima forsker på:
· The fermentative properties of LAB · The effect of LAB on safety and quality of food · How LAB can enhance health properties of food · Probiotic properties of LAB · Synbiotic (pro- and prebiotic properties combined) food 
· Melkesyrebakteriers fermenteringsegenskaper · Melkesyrebakteriers effekt på matkvalitet og trygghet · Hvordan melkesyrebakterier kan fremme helsekomponenter i maten · Probiotiske egenskaper til melkesyrebakterier og mekanismer · Synbiotiske matvarer (probiotika og prebiotika i kombinasjon)
Food and intestinal health 
Mat og tarmhelse
The food we eat affects the microbiota and the health of our intestine to a large degree. 
Maten vi spiser er i stor grad med på å påvirke vår tarmflora og tarmhelse.
A beneficial gut microbiota is important to maintain good health, whereas a disturbed/imbalanced microbiota is associated with a number of common diseases or syndromes in the Western world (e.g. obesity and diabetes, allergy, colon cancer, inflammatory bowel diseases and irritable bowel syndrome). 
En gunstig tarmflora er viktig for å opprettholde en frisk kropp, mens en ubalanse i tarmfloraen er knyttet til en rekke utbredte sykdommer i vår vestlige verden (f.eks overvekt og diabetes, allergi, tykktarmskreft, inflammatoriske tarmsykdommer og irritabel tarmsyndrom).
Knowledge on the effect of food on the microbiota, e.g. the role of fibers (which can act as prebiotics), is important for the development of health promoting food products. 
Kunnskap om matens innvirkning på tarmfloraen, blant annet fiber i maten (prebiotika), er viktig for å utvikle sunne og helsefremmende matvarer.
We are using state-of-the-art, high-throughput sequencing technology in characterizing the microbiota in these experiments. 
Vi benytter «state-of-the-art» sekvenseringsmetoder for tarmflorakarakterisering.
· The effect of food (e.g. fibers or meat) on the gut microbiota · The fermentative properties/potential of the gut microbiota · The role of the gut microbiota in the production of beneficial and non-beneficial metabolites 
· Matens effekt på tarmflora (f.eks fiber og kjøtt) og helse · Tarmfloraens fermenteringsegenskaper · Tarmfloraens effekt på dannelse av gunstige og ugunstige metabolitter
fermantation gut health lactic acid bacteria prebiotics probiotics start cultures synbiotic 
bakterier fermentering melkesyrebakterier prebiotika probiotika stammesamling startkulturer synbiotika tarmhelse
The report was presented to the Ministry of Trade, Industry and Fisheries last Wednesday. 
Rapporten ble lagt fram for Nærings- og fiskeridepartementet sist onsdag.
The report illuminates several interesting aspects of the fishing tourism industry in the north of the country. 
Rapporten viser flere interessante trekk ved fisketurismenæringen i nord.
These include that it is an adventage to have a boat for hire for every four berths, that the companies should not be too large, and that they should not depend exclusively on fishing tourism, since this often implies that they have low or zero income outside of the fishing tourism season. 
Blant annet at det er fordelaktig å ha en utleiebåt per fire sengeplasser, at bedriftene ikke bør være for store og at de ikke utelukkende bør satse på fisketurisme fordi dette innebærer at de har lave eller ingen inntekter utenom selve sesongen.
“Our analysis shows that the companies with 30-40% of their turnover from fishing tourism are the most profitable. 
– Ut fra vår analyse ser det ut til at de bedriftene med mellom 30-40% av sin omsetning fra fisketurisme har mest lønnsomhet.
We believe that the explanation to the low profitabilitye in companies with a high fraction of fishery tourism, is that they have a low exploitation of capacity, not work actively with establishing tourism offers outside of the fishing tourism season, April to September,” says Nofima scientist Trude Borch. 
For de lite lønnsomme bedriftene som har høy andel fisketurisme, så antar vi at dette kan ha sin forklaring i at de har lav kapasitetsutnyttelse fordi de ikke jobber aktivt med å etablere tilbud ut over fisketurismesesongen april- september, sier Nofima-forsker Trude Borch.
The report makes clear recommendations to Innovation Norway. 
I rapporten blir det gitt klare anbefalinger til Innovasjon Norge.
One is that the public sector should support the development of established companies that have a potential based on their commercial profitability, rather than supporting a large number of new enterprises in the fishing tourism sector. 
Blant annet står det at det offentlige i stedet for å støtte mange nyetableringer i fisketurismesegmentet bør gi støtte til utvikling i de etablerte bedriftene som ha potensiale ut fra bedriftslønnsomhet.
An evaluation of potential must be carried out, based on profitability, market factors, expertise, logistics/transport and the flow of tourists. 
Her må det foretas en vurdering av potensial ut fra lønnsomhet, markedsforhold, kompetanse, logistikk/transport og reisestrømmer.
Examples of support that should be given are investment in more and better boatsand to insulate accommodation facilities so that they can be used during winter and thus contribute to winter tourism. 
Eksempler på støtte som bør gis er til investering i flere og/eller bedre båter og til vinterisolering av overnattingsenheter for å tilrettelegge for vinterturisme.
Other factors that are emphasised are support for collaborative networks within product development, the development of current markets, and sales in new markets. 
Andre momenter som trekkes fram er støtte til nettverk for samarbeid om produktutvikling, markedsarbeid og salg i nye markeder.
“We recommend that support should be given to those who wish to expand their ventures by investing in other activities. 
– Fra vår side anbefaler vi at det gis støtte til de aktørene som ønsker å utvide sine tilbud med å satse på andre aktiviteter.
As previously mentioned, winter activities should be given priority. 
Som nevnt bør vinteraktiviteter prioriteres her.
In order to attract more guests from the family sector, a higher degree of product differentiation should be offered during the summer season. 
For å tiltrekke flere gjester fra familiesegmentet bør man også etterstrebe en større produktdifferensiering i sommersesongen.
We recommend to give priority to safari products (bird-watching safaris, for example), hiking and cycle tourism,” concludes Trude Borch, author of the report with scientist Marianne Svorken. 
Her anbefaler vi en prioritering av safariprodukter (eksempelvis fuglesafari), vandring og sykkelturisme, avslutter forsker Trude Borch som har utarbeidet rapporten sammen med forsker Marianne Svorken.
The study has examined only companies in northern Norway, and shows that there are more unprofitable companies in Finnmark than in Nordland or Troms. 
Studien som kun fokuserer på bedrifter i Nord-Norge viser at det er flere ulønnsomme bedrifter i Finnmark enn i Nordland og Troms.
26. 
Les mer om:
We carry out sensory analysis with our professional sensory panel and with naive panels. 
Vi gjennomfører sensoriske analyser med vårt profesjonelle sensoriske panel og forbrukerundersøkelser med utrente panel.
Mats Peter Carlehøg 
Mats Peter Carlehøg
Project Leader/Sensory Scientist Phone: +47 412 24 957 mats.carlehog@nofima.no 
Prosjektleder/sensoriker Tlf.: +47 412 24 957 mats.carlehog@nofima.no
Kristine S Myhrer 
Kristine S Myhrer
Project Leader/Sensory Scientist Phone: +47 982 56 016 kristine.myhrer@nofima.no 
Prosjektleder/sensoriker Tlf.: +47 982 56 016 kristine.myhrer@nofima.no
descriptive tests (profiling) 
Beskrivende tester (profilering)
product evaluations 
Produktvurderinger
temporal dominance of sensations (TDS) 
Analyser av smaksopplevelsen i tid og dybde (TDS)
differentiation tests 
Forskjellstester
sensory sorting of products 
Sensorisk sortering av produkter
word clouds for sensory communication 
Ordsky for sensorisk kommunikasjon
analysis projects using Nofima’s highly trained assessors in sensory laboratory conditions 
Analyseoppdrag med bruk av Nofimas godt trenede dommere i sensorisk laboratorium
panel management – selecting and training panel members 
Panelledelse – utvelging og trening av paneldeltakere
training panel leaders 
Opplæring av panelledere
courses in sensory perception for product managers 
Kurs i sensorikk for produktansvarlige
accommodation facilities in a sensory environment at Nofima 
Hospitering i sensorikkmiljøet ved Nofima
consultancy and courses around the PanelCheck software, a tool to monitor and calibrate panel assessments 
Konsulentoppdrag/kurs rundt dataprogrammet PanelCheck, som er et verktøy for å overvåke panelbedømmelse og kalibrere panelbedømmelser
ring testing – comparative tests between various sensory laboratories to determine the quality of the assessments. 
Ringtester der sammenlignende tester mellom ulike sensoriske laboratorier arrangeres for å se på kvalitet i bedømmelsesevne.
The panel members describe the sensory aspects of a product in an objective manner. 
De beskriver produkter sensorisk på en objektiv måte.
The combination of results from naive panels and professional panels, and the use of advanced statistical methods, provides a company with unique knowledge about its products. 
Gjennom kombinasjon av data fra utrente panel og dommerpanel, og ved bruk av avansert statistikk, vil bedrifter og forskningsmiljøer få unik kunnskap om sine produkter.
This knowledge is necessary to understand consumers. 
Denne kunnskapen er nødvendig for å forstå forbrukere.
Sensory science 
Hva er sensorikk?
Sensory science is the study of how our senses experience stimuli. 
Sensorikk er læren om våre sansers oppfattelse av stimuli.
We can use this knowledge to understand in a systematic and scientific manner what is required to create products that consumers want. 
Ut fra kunnskap om dette kan vi på systematisk og vitenskapelig vis forstå hva som skal til for å skape produkter som forbrukeren vil ha.
Even though various instrumental measurement methods can provide information about food properties, it is only by using the human senses that we can understand the total experience of food. 
Selv om ulike instrumentelle målemetoder kan gi informasjon om egenskaper ved mat, er det bare ved bruk av de menneskelige sansene vi kan forstå totalopplevelsen av mat.
For this reason, sensory science is an important measurement method to determine the eating quality of food. 
Sensorikk er derfor en viktig målemetode for spisekvalitet på mat.
Sensory information adds a further dimension to research into food. 
Sensorisk informasjon tilfører en ekstra dimensjon til forskning på mat.
Different analyses for different challenges 
Ulike analyser til ulike utfordringer
Product evaluations are overviews of the most important properties that describe a group of products, and identify the properties that are most distinct in individual products. 
– Produktvurderinger er oversikter over de viktigste egenskapene som beskriver en gruppe produkter, samt hvilke egenskaper som er mest fremtredende for enkeltprodukter.
Differentiation tests detect whether there are sensory differences between different samples. 
– Forskjellstester gir svar på om det finnes en sensorisk forskjell mellom ulike prøver.
The tests are designed for use with samples where the differences are expected to be very slight. 
Testene er beregnet for prøver som forventes å ha svært små forskjeller.
Temporal dominance of sensations (TDS) is a method used to describe how individual properties of food and drink develop in the mouth. 
– Smaksopplevelse i tid og dybde (TDS) beskriver hvordan enkelte egenskaper i mat og drikke utvikler seg i munnen.
For example: when can the berry taste of a wine be detected, or the taste of maturity in ham? 
For eksempel; når kjennes bærsmaken i en vin eller modensmaken i en skinke.
Word clouds of sensory words and concepts that are particularly important to describe a product or group of products. 
– Ordsky for sensoriske ord og begreper som er spesielt viktige for å beskrive et produkt eller en produktgruppe.
This can be a useful tool in communication about the product. 
Dette kan være et nyttig verktøy i kommunikasjonen om produktet.
Stringent requirements for sensory assessors 
Strenge krav til sensoriske dommere
The sensory panel at Nofima in Ås has 10 members. 
Det sensoriske panelet i Nofima på Ås består av 10 sensoriske dommere.
TEST 016) for descriptive tests and differentiation tests. 
De skal kun gi en objektiv bedømmelse av produktene.
We have experience of sensory analysis of fish, meat, fruit, vegetables, dairy products, snacks and confectionery, wine, non-foods, and many other products. 
Det sensoriske laboratoriet på Ås har erfaring med sensorisk analyse av blant annet fisk, kjøtt, frukt, grønnsaker, meieriprodukter, snacks og sukkervarer, vin og non food.
sensory panel sensory science taste 
sanser sensorikk sensoriske dommere smak
But we are losing values based on variable quality. 
Men vi taper verdier på grunn av variabel kvalitet.
If Norwegian salted cod was of the same standard as that from Iceland in 2011, the export value to Portugal would have been NOK 120-130 million higher. 
Dersom norsk saltfisk hadde holdt islandsk standard i 2011, ville eksportverdien vært 120-130 millioner kroner høyere.
Morten Heide 
Morten Heide
Scientist Phone: +47 908 49 530 morten.heide@nofima.no 
Forsker Tlf.: +47 908 49 530 morten.heide@nofima.no
Edgar Henriksen 
Edgar Henriksen
Senior Scientist Phone: +47 905 78 325 edgar.henriksen@nofima.no 
Seniorforsker Tlf.: +47 905 78 325 edgar.henriksen@nofima.no
Nofima scientists Morten Heide and Edgar Henriksen provide this example in a new report: “Variable quality in the value chain – how does quality influence profitability?” 
Det er Nofima-forskerne Morten Heide og Edgar Henriksen som gir dette eksempelet i en fersk rapport: ”Variabel kvalitet i verdikjeden – hvordan påvirker kvalitet lønnsomhet?”.
In 2011, the Icelandic quality in Portugal was paid Euro 1.06 per kilo more than the Norwegian quality. 
I 2011 ble islandskvalitet i Portugal betalt med 1,06 euro mer per kilo enn norsk kvalitet.
The scientists have conducted interviews with industrial actors and exporters in the white fish industry, which they compared this with earlier work and official statistics. 
Forskerne har intervjuet industriaktører og eksportører i hvitfisknæringen og holdt dette opp mot tidligere arbeid og åpen offentlig statistikk.
The conclusion is that despite rich stocks of exceptionally well managed cod stocks in coastal waters, the fish that is landed is of extremely variable quality. 
Konklusjonen er at til tross for kystnær adgang til en særdeles velforvaltet torskebestand i godt hold, bringes det på land høyst variabel kvalitet.
Poor reputation 
Dårlig omdømme
“A significant part of the raw material from the coastal fleet is poorly bled and has gaping and damage from rough handling. 
Vesentlige deler av råstoffet som leveres er dårlig utblødd og har spalting og slag-/klemskader.
These quality errors transmit to the end products and lead to poorer efficiency and higher production costs, lower yield, a lower paid product mix, lower prices for the end products, more complaints and a poorer reputation,” wrote the scientists. 
Feilene forplanter seg til sluttproduktene og gir seg utslag i dårligere effektivitet og høyere kostnader i produksjonen, mindre utbytte, dårligere betalt produktmiks, mindre fleksibilitet, lavere priser på sluttprodukt, flere reklamasjoner og dårlig omdømme.
The report refers to earlier studies that point out the fact that the gear types net and Danish seine score lowest in relation to quality. 
Det vises til tidligere undersøkelser som viser at det er redskapene garn og snurrevad som scorer dårligst i forhold til kvalitet.
“Large Danish seine catches in particular are perceived as creating the biggest problem when it comes to raw material quality. 
Det er spesielt store snurrevadfangster som oppfattes som mest problemskapende når det gjelder råstoffkvalitet.
The fishery industry emphasizes that production errors can also occur that reduces the produce quality.” 
Fiskeindustrien selv framhever at det også kan forekomme feil i produksjonen som forringer produktkvaliteten.
What are the Icelanders doing? 
Hva gjør islendingene?
What are the Icelanders doing to get more consistent quality and better prices in the market? 
– Hva er det islendingene gjør for å få jevnere kvalitet og bedre pris i markedet?
“We have looked at this in an earlier study. 
– Dette har vi sett på i en tidligere undersøkelse.
In Norway the net fishery has solid traditions. 
I Norge har garnfiske solide tradisjoner.
That was also the case previously in Iceland. 
Slik var det også tidligere på Island.
But things happened in connection with the introduction of tradable quotas in Iceland that provided growth in the longline fishery at the expense of the net fishery,” says Nofima Scientist Edgar Henriksen. 
Men det skjedde ting knyttet til innføring av omsettelige kvoter på Island som ga vekst i linefisket på bekostning av garnfisket, sier Nofima-forsker Edgar Henriksen.
“The large fishing vessel owners bought up the coastal quotas to such an extent that there was a counter reaction. 
– De store rederiene kjøpte opp kystkvoter i en slik grad at det kom en motreaksjon.
The coastal fleet argued that hook-caught fish provided better quality. 
Fra kystflåten ble det argumentert med at krokfanget fisk ga bedre kvalitet.
Consequently, the authorities connected the reallocation with hook-based gear types. 
Dermed knyttet myndighetene refordelingen til fangst med krokredskaper.
In practice these rights were bought up by small autoline vessels that account for around 35 percent of the annual cod catch,” says Henriksen. 
I praksis er disse rettighetene kjøpt opp av små autolinefartøyer som årlig tar ca 35 prosent av torskefangsten, sier Henriksen.
“Only trawling is larger with around 45 percent, while the net fishery is under 20 percent. 
– Bare trål er større med ca 45 prosent, mens garn ligger under 20 prosent.
The Danish seine fleet comprises of relatively small vessels that are in the main owned by industrial companies that give clear instructions about quality. 
Snurrevad-flåten består av forholdsvis små fartøyer som i hovedsak eies av industribedriftene som gir klar beskjed om kvalitet.
In general we have a perception that both the fishermen and industry in Iceland have taken to heart that the market for fish is not on the quayside but instead out among the customers in international supermarkets,” he says. 
Generelt har vi en oppfatning av at både fiskerne og industrien på Island har tatt innover seg at markedet for fisk ikke er på kaikanten, men ute hos kundene i internasjonale supermarkeder, sier han.
Double the price for quality 
Dobbel pris for kvalitet
“In the market for fresh fish, it is normal to receive one and a half to double the price for cod of the qualities “shiny packed cod” and “skrei” in relation to the price for industrial raw material.” 
I markedet for fersk fisk er det normalt halvannen til dobbel pris for torsk av kvalitetene ”blank” og ”skrei” i forhold til prisen på industriråstoff.