natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The main source of this ground source energy is solar radiation. 
Den viktigste kilden til denne energien er varme tilført ved solinnstråling.
Ground source geothermal energy or "heat pumps" are commonly used and are referred as rock-sourced, water-sourced or earth-sourced heat pumps. 
Utnyttelse av grunnvarme er en kjent og velfungerende teknologi, og er omtalt som henholdsvis bergvarme, grunnvannsvarme og jordvarme.
Two kinds of reservoirs 
To typer anlegg
There are, generally speaking, two types of geothermal systems: "Hot Dry Rock (HDR)" and "Hot Wet Rock" (HWR). 
Det finnes to typer geotermiske anlegg, "Hot Dry Rock" (HDR) og "Hot Wet Rock" (HWR).
The HDR system can be used when the bedrock has low permiability, so that closed system can be installed by drilling holes or by artificially creating fractures into the rock, by a technique called hydraulic fracturing. 
HDR system er basert på at fjellet er tett, og at man anlegger et lukket system i grunnen, enten gjennom borehull eller ved kunstig oppsprekking av fjellet, hvor man sirkulerer vann.
In general, the bedrock in the Norway impermeable, and suitable for HDR-system, but in some areas, permeable rocks or fractures systems where the HWR-system would be used. 
Generelt er berggrunnen i Norge impermeabel og mest egnet for HDR-anlegg, men lokalt kan det finnes enkelte permeable bergarter eller sprekkesystemer som kan utnyttes i HWR-system.
The main reason for this variation is the amount of water that is stored in icebergs and continental glaciers. 
Den viktigste årsaken til denne variasjonen ligger i hvor mye vann som er bundet opp i isdekker og isbreer på jorda.
Examining ice cores from the inland ice in Greenland, allows us to calculate how the global volume of ice and the sea level has fluctuated over the last 130 000 years. 
Ved å studere iskjerner fra innlandsisen på Grønland, kan vi finne ut hvordan det globale isvolumet og havnivået har variert de siste 130 000 år.
This is done by measuring the oxygen trapped in air bubbles found in ice cores. 
Dette gjøres ved å måle oksygenisotopene i luftbobler i isen.
During the evaporation of water (H2O) from the sea, water molecules containing lightweight oxygen isotope (O16) evaporate more readily than the heavy oxygen isotope (O18), thus concentrating light oxygen in the snow that precipitates down to form ice on glaciers. 
Ved fordampning av vann (H2O) fra havene, vil vannmolekyler med det lette oksygenisotopet (O16) fordampes lettere enn det tunge oksygenisotopet (O18), og dermed anrikes i snø som faller ned og danner is på breene.
This accumulation of light oxygen in the ice coincides with the increasing concentration of heavy oxygen isotopes in the sea. 
Som en følge av dette, anrikes samtidig havet på det tunge oksygenisotopet.
The ratio between these two types of oxygen in water will therefore vary, depending on how much of the global volume of water is tied up in glacial ice. 
Forholdet mellom disse to oksygenisotopene vil derfor variere, avhengig av hvor mye av de globale vannmassene som er bundet opp i breis.
In the same way, one can calculate the ice volume and sea level far back in time, by measuring the oxygen isotopes from the Microfossils found in sediments on the greatest depths of the ocean where temperatures have been nearly constant. 
På samme måte kan man beregne isvolum og havnivå enda lenger tilbake i tid, ved å måle oksygenisotoper fra mikrofossiler som finnes i sedimentene på de største havdypene der temperaturforholdene har vært tilnærmet konstant.
From the ice core samples from Greenland we have determined that the last 130 000 years have been characterized by large variations in climate and global ice volume. 
Ut fra iskjernedataene fra Grønland ser vi at de siste 130 000 år kan karakteriseres ved store variasjoner i klima og globalt isvolum.
In the northern hemisphere, temperatures have fluctuated 5-10° C. The last time the earth's climate was similar to today was during the former inter-glacial ca. 125 000 years ago. 
Temperatursvingninger har vært i størrelsesorden 5-10 °C på den nordlige halvkule.
During that time there was less ice on land, so the sea level was 4-6 m higher than today. 
Da sto havnivået 4-6 m høyere enn i dag, fordi det var mindre is på land enn i dag.
The last ice age started when the previous interglacial period ceased, which is about 117 000 years ago, and it continued until the current interglacial period that began about 11 700 years ago. 
Siste istid er perioden fra da forrige mellomistid opphørte for omtrent 117 000 år siden til dagens mellomistid som startet for 11 700 år siden.
The last ice age is also characterized by large climate variations with great variations in the global ice volumes. 
Også siste istid karakteriserer av klimavekslinger med store variasjoner i globalt isvolum.
Ice cores from Greenland reveal that were frequent fluctuations between the warm and cold phases. 
Iskjerner fra Grønland viser at var hyppige vekslinger mellom varme faser og kalde faser.
Through the examination of air bubbles in ice cores from Greenland, we discover that there have been great variations in the global ice volumes over the last 130 000 years. 
Gjennom studie av luftbobler i iskjerner fra Grønland kan vi finne ut at det har vært store variasjoner i det globale isvolumet de siste 130 000 år.
This figure shows the extent of ice cover, which spread continuously from the West in United Kingdom, far to the Southern Europe, East towards Moscow, North to Svalbard and into the Kara Sea. 
Denne figuren viser hvordan et stort isdekke spredte seg utover og var sammenhengende fra Storbritannia i vest, langt sørover i Europa, østover mot Moskva og nordover til Svalbard og inn i Karahavet.
Glaciers also existed in the Alps and on Iceland, but these are not shown. 
Isbreer eksisterte også i Alpene og på Island, men dette framkommer ikke av figuren.
The black contour lines indicate the thickness in metres of the ice sheets. 
Kotene på isdekket angir mektighet av isen i meter.
Figure based on Smith m. fl. 2004 
2004
An overview of larger geothermal facilities in Norway 
Oversikt over større grunnvarmeanlegg i Norge
Ground-source energy is about harnessing the heat stored in the basement rock, soil or ground water - an energy source that is a local, environmentally-friendly. 
Grunnvarme handler om å utnytte varme lagret i berg, jord eller grunnvann og er et kortreist og miljøvennlig energialternativ.
With the help of a heat pump, energy from the ground can be used to heat homes and tap water. 
Ved hjelp av en varmepumpe kan energien fra grunnen brukes til oppvarming av hus og vann.
The stable temperature of the ground and groundwater over the course of one year provides good operating conditions for heat pumps. 
Den stabile temperaturen i jord, berg og grunnvann over året gir gode driftsbetingelser for varmepumpen.
Approximately 70% of the heat that is distributed in a building may come from the ground, while the remaining 30% is electricity needed to power the heat pump. 
Anslagsvis 70 % av varmen som fordeles i bygget kommer fra grunnen, mens de resterende 30 % kommer fra elektrisitet som driver varmepumpen.
The heat stored in the rocks, is mostly from the sun, along with a small contribution from the decay of radioactive elements in the bedrock. 
Varmen er i hovedsak solvarme som er magasinert i grunnen samt et lite bidrag fra spalting av radioaktive elementer i berggrunnen.
Many buildings may also need cooling. 
Mange større bygg har også behov for kjøling.
By retrieving the heat from the ground in the winter and cold from the ground during the summer, you get good value for your system and will have a fast return on your investment. 
Ved å hente varme fra grunnen om vinteren og kulde fra grunnen om sommeren får man spesielt gunstige anlegg med kort inntjeningstid på investeringen.
This applies to the water-to-water heat pumps; too, assuming the building is equipped with under-floor heating pipes or radiators. 
Dette gjelder såkalte vann-til-vann varmepumper som forutsetter at bygget har vannbåren gulvvarme eller radiatorer.
Geothermal heating systems extract heat stored in the rock via boreholes. 
Bergvarmeanlegg henter ut varme lagret i fjellet gjennom energibrønner.
Boreholes are usually drilled 14 centimeters in diameter and at an 80 to 200 m depth. 
En energibrønn er typisk et borehull med ca 14 centimeters diameter og dybde fra 80 til 200 m.
An anti-freeze liquid circulates in plastic tubing in the borehole, and is removed by heat pump. 
En frostsikker væske sirkulerer i en kollektorslange av plast i borehullet og henter opp energi som tas ut i varmepumpen.
There four geological factors that affect investment cost for this type of system: 
Fire geologiske forhold påvirker investeringskostnaden for denne type anlegg:
the thickness of the sediment lying over the solid rock 
Tykkelsen på løsmassedekket over fjelloverflaten
the temperature of the ground 
Temperaturen i grunnen
the heat-bearing properties of the rock 
Berggrunnens varmeledende egenskaper
the groundwater level 
Grunnvannsnivået
“At what depth is the surface of the bedrock?” is by the far most common question received at NGU related to ground-source energy. 
Tykkelsen på løsmassedekket (dyp til fjell) er det vanligste grunnvarmerelaterte spørsmålet NGU får.
When drilling in unconsolidated sediments, a steel lining must be inserted into the hole in order to stabilise the sediments. 
Ved boring i løsmasser må det settes ned fôringsrør i stål for å stabilisere løsmassene.
Many villages and urban areas are rich in such sediments. 
Mange tettsteder er lokalisert i områder med løsmasseavsetninger.
Except in areas where the bedrock is at the surface, it can often be difficult to determine the thickness of sediment layer. 
Det kan ofte være vanskelig å vite tykkelsen av løsmassene unntatt i områder med fjell i dagen.
In this case, the best advice would be to check NGU’s maps and databases: 
NGU har kart og databaser tilgjengelig på internett:
The national groundwater database, GRANADA (http://geo.ngu.no/kart/granada) provides detailed information of boreholes drilled for energy and water supply purposes, including distance downwards to the bedrock surface. 
Brønndatabasen inneholder detaljopplysninger om borebrønner til energi- og vannforsyningsformål, blant annet dyp til fjell.
The temperature of the ground is 1-2 Celsius higher than the average annual air-temperature at the site; this difference partly depends on the number of days with snow cover. 
Temperaturen i grunnen er vanligvis 1-2 grader C høyere enn årsmiddel luft-temperatur på stedet, noe avhengig av antall dager med snødekke.
The thermal conductivity of the bedrock often varies between 2 og 4,5 Watt per meter Kelvin (W/m K), and is a measure of how well the rock conducts heat (heat transport) towards the borehole. 
Berggrunnens varmeledningsevne varierer gjerne mellom 2 og 4,5 watt per meter Kelvin (W/m K) og er et mål på hvor godt berget leder varme inn til borehullet.
Where there is high thermal conductivity, the heat is extracted from greater distances and greater heat extraction is obtained per borehole metre. 
Ved høy varmeledningsevne hentes varmen fra større områder og varmeuttak per boremeter er større.
NGU has measured the thermal conductivity of many different rock types throughout Norway. 
NGU har målt varmeledningsevne på en lang rekke bergarter fra hele landet.
In cooling mode, the effect transfer is higher, typically 90 Watt per meter of active borehole. 
For kjøledrift er effektoverføringen høyere, typisk 90 Watt per meter aktivt borehull.
The term "active borehole" refers part of the borehole below the water table. 
Med aktivt borehull menes den delen av borehullet som er under grunnvannsspeilet.
In general the groundwater level follows the terrain, and is usually around 1-10 metres below the terrain surface. 
Grunnvannsnivået varier med terrenget, og er som regel 1-10 meter under terrengoverflaten.
The distance down to groundwater level may be farther. 
På en bakketopp kan det være lenger ned til grunnvannsnivået.
The groundwater flow route can under certain conditions play a role for the effectiveness of a heat pump. 
Områdets grunnvannsbevegelse kan i spesielle tilfeller ha betydning for energiuttaket fra energibrønnen.
NGU is continually working to collect relevant data and provide web solutions for better information about the geology of the rocks and soil throughout Norway. 
NGU jobber kontinuerlig med å samle inn relevante data og tilrettelegge webløsninger for bedre informasjon om grunnforholdene.
When installing a large ground source energy system where more detailed mapping may be necessary, the use of geophysical methods and, ideally, a test borehole is recommended. 
Ved etablering av større grunnvarmeanlegg er det behov for mer detaljert kartlegging og bruk av geofysiske metoder og prøveboring anbefales.
In the case where bedrock is far below the surface, soil sourced heat pumps can be effective if there enough area is accessible. 
Ved stort dyp til fjell, kan jordvarme være et alternativ dersom en har nok areal tilgjengelig.
The heat extraction depends of the soil type and varies from 15 to 30 Watt per meter of collector hose. 
Varmeuttaket avhenger av jordartstype og er 15-30 Watt per meter kollektorslange.
High moisture content in the soil is favourable and favours soil types as bog, top-soil, clay etc. 
Høyt fuktinnhold i jorda er gunstig og favoriserer jordtyper som myr, matjord, leire osv.
Dry sandy soil is less suited. 
Tørr sandjord er mindre egnet.
The collector tubes must be placed in such a way to avoid excessive settlements which can result in structural damage to a homes, roads and foundations. 
Kollektorslangen må derfor ikke legges slik at det oppstår setningsskader på hus, veg eller mur.
Without the groundwater, Norway would be different: many rivers would freeze to the bottom in the winter and trees would dry up in the summer. 
Uten grunnvann ville Norge vært annerledes; mange elver ville bunnfryse om vinteren og trær ville tørke inn om sommeren.
Groundwater is a resource hidden in the ground. 
Grunnvann er en ressurs som ligger skjult i grunnen.
The field of hydrogeology has traditionally specialized in finding groundwater, assessing quantity and quality, and facilitating access to drinking water. 
Vårt fagfelt har tradisjonelt spesialisert seg på å finne grunnvann, undersøke mengde og kvalitet, og tilrettelegge for bruk som drikkevann.
But groundwater is much more than drinking water. 
Men grunnvann er mye mer enn drikkevann.
It is an energy source for heat and cooling, a possible trigger for landslides, a potential subduer of floods, an important factor in the problems of subsidence, a silent underground protector of our cultural heritage, used in irrigation, and is prerequisite for life in many inland waters as it ensures a minimum water flow during frost periods. 
Det er en energiressurs til varme og kjøling, en utløsende årsak til skred, en potensiell flomdemper, en viktig faktor i setningsproblematikk, en beskyttelse for kulturarv i undergrunnen, en vanningsressurs for jordbruket og en forutsetning for liv i mange vassdrag ved å sikre minstevannføring i frostperioder.
The subject of hydrogeology seeks to understand the role of groundwater in Nature and give guidance on how to use it sustainably. 
Faget hydrogeologi handler om å forstå og beskrive grunnvannets rolle i naturen og å utnytte grunnvannet på en bærekraftig måte.
How do we affect groundwater, and how does it affect us? 
Hvordan blir grunnvannet påvirket av menneskelig aktivitet, og hvordan påvirker grunnvannet oss?
The Geological Survey of Norway proudly bears its long history and traditions into the future. 
Norges geologiske undersøkelse fører stolte historiske tradisjoner inn i framtida.
We put geology on the centre of the public agenda. 
Vi setter geologi på dagsordenen.
We ensure the transfer of knowledge needed for wise decisions and coherent actions that will benefit Society. 
Vår kunnskap sikrer kloke og helhetlige beslutninger til beste for fellesskapet.
Our information flyer provides a brief overview of NGU's activity. 
Vår informasjonsfolder gir en kortfattet oversikt over NGUs aktivitet.
NGU is a government agency under Ministry of Trade, Industry and Fisheries. 
NGU er en etat under Nærings- og Fiskeridepartementet (NFD).
NGU actively contributes to the goal of using geological knowledge towards achieving an efficient and sustainable management of Norway's natural resources and its environment. 
NGU skal aktivt bidra til at geofaglig kunnskap utnyttes til en effektiv og bærekraftig forvaltning av landets naturressurser og miljø.
NGU's expertise has also been used in international aid projects. 
NGUs kompetanse kan også utnyttes i bistandsprosjekter.
As a research-based government agency, NGU serves as the authority to provide information on geoscientific matters to other government agencies. 
Som forskningsbasert forvaltningsorgan er NGU også de andre departementenes faginstans i geofaglige spørsmål.
NGU's mission is to collect, process and disseminate knowledge and information about the physical, chemical and mineralogical properties of the country's bedrock, surficial deposits, and ground water. 
NGU har som hovedoppgaver å samle, bearbeide og formidle kunnskap om de fysiske, kjemiske og mineralogiske egenskapene til landets berggrunn, løsmasser og grunnvann.
NGU will endeavor to give priority to their users' need for: 
I sitt arbeid skal NGU legge hovedvekt på brukernes behov for:
the production, operation and maintenance of national databases and maps of geological structural features, properties, and processes. 
Oppbygging, drift og vedlikehold av nasjonale databaser og kartverk om geologiske egenskaper og prosesser.
geological maps of Norway's land and marine areas. 
Geologisk kartlegging av Norges land- og sjøområder.
applied research and advanced methods. 
Anvendt forskning og metodeutvikling.
advice and information 
Rådgivning og informasjon.
In 2015, NGU had an annual budget of 253 million crowns (Nkr) , which includes a 174 million state grant from Ministry of Trade, Industry and Fisheries. 
NGU hadde i 2015 en omsetning på 253 millioner kroner, hvorav 174 millioner kroner var bevilgninger over statsbudsjettet via NFD.
The remainder was derived externally through cost-sharing partnerships and contractual agreements. 
Resten finansieres eksternt gjennom samfinansieringsprosjekter og oppdrag.
As a government agency, NGU follows the code of ethics set out for all government agencies. 
Siden NGU er en offentlig etat, følger vi statens etiske retningslinjer i vårt arbeid.
Geological Survey of Norway. 
Norges geologiske undersøkelse.
Geology for Society. 
Geologi for samfunnet.
Please contact us for more information. 
Kontakt oss gjerne for mer informasjon
Groundwater is also an important resource that displays a variety of uses, including the household, agricultural, industrial, heating, as well as being bottled and sold. 
Grunnvann er også en viktig ressurs med mange andre bruksområder som vann til husholdning, jordbruk, industri, som energikilde for grunnvarme og som kildevann for salg på flasker.
The European Union's Water Framework Directive serves to lay the foundation for a common European effort to improve the ecological and chemical condition of the coastal waters, lakes, rivers and groundwater within the European Union (EU). 
EUs vanndirektiv legger grunnlaget for en felles europeisk innsats for å bedre den økologiske og kjemiske tilstanden i kystvann, innsjøer, elver og grunnvann innen EU.
The directive has been incorporated into Norwegian law through the framework for water management, where the Ministry of Climate and Environment is the national coordinating authority. 
Direktivet er tatt inn i norsk rett gjennom Vannforskriften der Klima- og Miljødepartementet har det nasjonale koordineringsansvaret.
NGU contributes to this effort through its management of the national groundwater database GRANADA that contains important geological information that can be use to categorize and classify groundwater . 
NGU bidrar gjennom driftingen av den nasjonale brønndatabasen GRANADA med viktig geologisk bakgrunnsinformasjon til bruk i karakterisering og klassifisering av grunnvannsforekomster.
Links: 
Aktuelle linker:
www.grunnvann.no 
www.grunnvann.no
Landsomfattende mark- og grunnvannsnett (LGN) 
Landsomfattende mark- og grunnvannsnett (LGN)
EUs Vanndirektiv 
EUs Vanndirektiv
Vannforskriften 
Vannforskriften
GRANADA – den nasjonale brønndatabasen 
GRANADA – den nasjonale brønndatabasen
A spring in Folldal that provides drinking water to cottage owners. 
Grunnvannskilde i Folldal som gir drikkevann til hytteeiere.
Photo: Bjørn Frengstad, NGU 
Foto: Bjørn Frengstad, NGU
In Norway about 15 % of water supply is based on groundwater. 
I Norge utgjør grunnvann 10-15 % av vannforsyningen.
The reason for the limited use of groundwater is ready access to abundant fresh surface water in Norway. 
Årsaken er at vi har rikelig tilgang på overflatevann.
Groundwater can be extracted through drilled wells in bedrock and tube wells in unconsolidated sediments. 
Grunnvann kan tas ut gjennom borebrønner i fjell og rørbrønner i løsmasser.
A well drilled in bedrock must be deep enough to ensure a stable inflow of water, even during long, dry periods. 
En borebrønn i fjell bør bores tilstrekkelig dypt til at stabilt tilsig av vann sikres, også i eventuelle lange tørkeperioder.
Because the most common rocks in Norway are non-porous, a bore well must cross one or more water-bearing fractures in order to produce water. 
Fordi de vanligste bergartene i Norge er tette, må en borebrønn krysse én eller flere vannførende sprekker i fjellet for å gi vann.
Groundwater from in hard rock is usually used to supply smaller freshwater facilities and homes. 
Grunnvann i fjell benyttes som regel til små vannverk og enkelthus.
Tube wells, forced through soil, gravel or sand usually provide larger volumes of water than bore wells. 
Sammenliknet med fjellbrønner gir rørbrønner i løsmasser normalt større vannmengder.
Tube wells are fitted with customized screens which prevent sediment from entering the water in well. 
Løsmassebrønner etableres med slissefilter tilpasset kornstørrelsen på løsmassene som filteret er plassert i.
Groundwater is not just for drinking - 40% of the wells drilled in Norway each year are used for the public water supply. 
Men grunnvann er mye mer enn drikkevann og bare 40 % av brønnene som bores i Norge hvert år brukes til vannforsyning.
Groundwater is also used for irrigation, in aquaculture, and increasingly for renewable energy production using heat pumps. 
Grunnvann brukes også til vanning av jordbruksareal, innen akvakultur, og i økende grad til energiproduksjon ved bruk av varmepumper.
Its heating capacity makes groundwater ideal for use as an energy source both for heating and for cooling of houses and industrial buildings. 
Grunnvann har nemlig god varmekapasitet og kan derfor benyttes som energikilde både til oppvarming og til kjøling av hus og industribygg.
Does a landowner have rights to the groundwater under the surface, to be used as they wish? 
Eier man grunnvannet under sin tomt og kan man bruke det som man ønsker?
Landowners are free to extract water for their households, including livestock and irrigation of crops. 
Grunneier kan fritt ta ut vann til husholdning i vid forstand.
For any water withdrawal that exceeds this, the landowner must apply to NVE for a license. 
Dette innbefatter husdyr og jordvanning på eiendommen.
Withdrawing water for domestic use may also be a matter of concern if nearby waterways is affected. 
Uttak til husholdninger kan også utløse konsesjonsplikt dersom vannføringen i nærliggende vassdrag blir vesentlig påvirket.
The rate at which groundwater is withdrawn should not be faster than the rate it is replaced. 
Uttak av grunnvann skal begrenses til det grunnvannsmagasinet tåler.
This vital data set is used to produce geological maps of the seabed. 
Slike data er svært nyttige og i mange tilfeller nødvendige for framstilling av geologiske kart over sjøbunnen.