natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Using certain cosmogenic radionuclides, scientists can date how long a particular surface has been exposed, how long a certain piece of material has been buried, or how quickly a location or drainage basin is eroding. 
I bergarter, eller andre material med lik tetthet, blir største delen av den kosmiske stålingen absorbert i de første par meterne og det produseres kosmiske nuklider (isotoper).
The basic principle is that these radionuclides are produced at a known rate, and also decay at a known rate. 
Grunnprinsippet er at disse radionuklidene er produsert og nedbrutt ved en bestemt rate.
Although dating with this method is expensive and the entire process takes a long time, TCN dating has the advantage that the dateable material is produced by the rockslide event itself by exposing fresh material surfaces to the cosmic rays. 
Selv om dateringer med denne metoden er kostbar og dateringsprosessen tar lang tid, er fordelen at dateringsmaterialet er dannet av selve fjellskredet ved å eksponere fersk material til kosmisk stråling.
Results from other sliding surfaces are different and suggest accelerated displacement rates today. 
Derimot viser resultater fra andre ustabile fjellpartier en avvikende trend med akselererende bevegelse.
These 3D models are useful to measure the orientation of structures in the bedrock and to detect landslide displacements over time. 
Disse 3D-modellene brukes innen skredkartlegging blant annet til å måle orientering av strukturer langs fjellsider, estimere volum og periodisk bevegelsesmålinger av ulike skredtyper.
Picture: NGUs long-range terrestrial laser scanner in front of an unstable rock slope (Photograph: T. Oppikofer, NGU). 
Oppikofer, NGU).
Flowchart for the treatment and analysis of terrestrial laser scanner data (Figure: T. Oppikofer, NGU). 
Oppikofer, NGU).
In addition, under the Norwegian Water Resources Act, NGU works in collaboration with the Norwegian Water Resources and Energy Directorate (NVE) to conduct reference monitoring of groundwater to establish both quantitative and qualitative baseline values which are presented in net portal LGN (a nation-wide groundwater data service). 
Norges geologiske undersøkelse er vassdragsmyndighet for brønnboring og grunnvannsundersøkelser etter Vannressursloven og har, sammen med NVE, ansvaret for Landsomfattende mark- og grunnvannsnett der variasjonen i mengde og kvalitet av grunnvannet overvåkes.
Sampling and field measurements at LGN-station Øverbygd in Målselv. 
Vannprøver fra LGN-stasjon i Kautokeino.
(Øystein Jæger, NGU) 
Foto: Øystein Jæger, NGU
Norway's most important sources for drinking water are the large and easily accessible resources of fresh surface water. 
I Norge er det store og lett tilgjengelige mengder med ferskt overflatevann som er landets viktigste kilde til drikkevann.
This fact, combined with the extensive use of surface water in the generation of hydro-power, has resulted in the establishment of several water authorities in Norway. 
Dette, kombinert med en utstrakt bruk av overflatevann til vannkraft, har ført til at vannforvaltningen i Norge reguleres av mange ulike lover og sektormyndigheter.
Consequently, public administration and management of water is governed by several laws and authorities. 
Olje- og energidepartementet (OED) har overordnet ansvar for Vannressursloven.
Following through on the EU's Water Framework Directive, which is complemented by Directive on Groundwater, Norway must manage its water resource in comprehensive and coordinated manner. 
Norges vassdrags- og energidirektorat (NVE) er vassdragsmyndighet etter Vannressursloven for uttak av grunnvann, og for andre forhold ved grunnvann som kan påvirke vassdrag.
Leading the coordination of WFD in Norway is the Norwegian Environment Agency. 
NGU er vassdragsmyndighet for brønnboring og grunnvannsundersøkelser etter §46 i Vannressursloven, jfr.
The Ministry of Petroleum and Energy oversees that Norway complies with the Water Resources Act. 
Forskrift om oppgaveplikt ved brønnboring og grunnvannsundersøkelser.
Click on the figure for animated version. 
Klikk på animasjonsfiguren og oppdag grunnvannet!
Groundwater is an important resource for water supply and other uses. 
Grunnvann er en viktig ressurs til vannforsyning og andre bruksformål.
Even though groundwater is relatively well protected, this resource can be affected by both natural processes and anthropogenic activities. 
Selv om grunnvann er forholdsvis godt beskyttet, kan ressursen bli påvirket av naturlige prosesser og menneskelige aktiviteter.
For instance, groundwater may be affected by: 
Eksempler på påvirkning er:
Weathering and dissolution of minerals in sediments and rocks 
Forvitring og oppløsning av mineraler i løsmasser og bergarter
Precipitation containing long-transported pollutants infiltrating to groundwater 
Infiltrasjon til grunnvann av langtransporterte forurensninger i nedbør
Effects resulting from seasonal variation and long-term changes in climate 
Effekter som følge av årstidsvariasjoner og langsiktige endringer i klima
Physical interference such as regulation of water courses, extraction of groundwater and subsurface constructions 
Fysiske inngrep som vassdragsregulering, uttak av grunnvann og underjordiske anlegg
Pollution resulting from settlement, transport, agriculture, industry etc. 
Forurensning som følge av bosetning, samferdsel, landbruk, industri med mer
Today, Norway has two national programmes dedicated to monitoring ground water: Nation-wide Groundwater Monitoring Network (LGN), The Norwegian Agricultural Environmental Monitoring Programme (JOVA). 
Norge har i dag to nasjonale overvåkningsnett for grunnvann: Landsomfattende mark- og grunnvannsnett (LGN), og Jord- og vannovervåking i landbruket (JOVA).
Data collected through this surveillance monitoring can be used for a variety of other activities, including assessing risk of flood and drought, and hydropower generation. 
Disse data inngår blant annet i prognoseverktøy for flom, tørke og kraftproduksjon.
NGU is responsible for the monitoring of groundwater chemistry and, among other things, contributes to the baseline monitoring for the EU's Water Framework Directive. 
NGU har ansvaret for overvåking av grunnvannets kjemiske kvalitet og kan, blant annet, bidra med referansedata til basisovervåkningen for EUs rammedirektiv for vann (Vanndirektivet).
It is the responsibility of all well owners to regularly conduct water quantity and to survey water levels. 
Overvåking av vannmengde og grunnvannskvalitet fra private brønner er brønneierens ansvar.
More information about advice on maintenance and quality control are the following NGU publication GiN-veileder nr.: 13 
Mer informasjon om råd om vedlikehold og kvalitetskontroll finnes i NGUs GiN-veileder nr.: 13
Links (in Norwegian): 
Aktuelle linker:
Grunnvann i Norge: www.grunnvann.no 
Grunnvann i Norge: www.grunnvann.no
Norges vassdrags- og energidirektorat 
Norges vassdrags- og energidirektorat
Forskrift om oppgaveplikt ved brønnboring og grunnvannsundersøkelser 
Forskrift om oppgaveplikt ved brønnboring og grunnvannsundersøkelser
EUs vanndirektiv 
EUs vanndirektiv
Sampling and field measurements at LGN-station Øverbygd in Målselv. 
Prøvetaking og feltmålinger på LGN-stasjon Øverbygd i Målselv kommune.
Geologists, palaeontologists, and other geoscientists study the Earth's history by combining and interpreting information found in rocks and minerals. 
Geologer, paleontologer og andre geovitere tolker og kombinerer informasjonen som finnes i mineraler og bergarter til å studere Jordas historie.
This requires the geological timescale. 
Til dette trenger vi en spesiell tidsalmanakk, den geologiske tidsskalaen.
The timescale, which is regulated by the International Commission on Stratigraphy, relates stratigraphy to geological time periods, and uses standard nomenclature, ages, and colour codes. 
Tidskalaen, som er regulert av den internasjonale kommisjonen for Stratigrafi, relaterer stratigrafi til geologiske tidsperioder, som er organisert i henhold til nomenklatur, alder og standard fargekoder.
The time scale is hierarchical, consisting of (from shortest to longest units) ages, epochs, periods, eras and eons; periods can cover several tens of millions of years. 
Tidsskalaen er hierarkisk, bestående av (fra minste til største enhetene) aldre, epoker, perioder, era og eons, hvor hver periode kan romme flere titals millioner av år.
Geoscientists use several methods to subdivide the timescale: 
Geovitere bruker flere metoder til inndeling av tidsskalaen:
Relative chronology (stratigraphy) is used to determine the relative order of geological events. 
Relativ kronologi (stratigrafi) blir brukt til å bestemme den relative rekkefølgen av geologiske hendelser.
The method is based on the principle of younger rocks lying on top of older materials. 
Metoden er basert på prinsippet at yngre enheter avsettes på toppen av eldre enheter.
Where fossil evidence defines major changes in the dominance of particular life forms, it can be used to correlate between geographically distinct areas 
Fossiler (planter og dyr) kan brukes til å korrelere mellom geografisk atskilte områder, når de definere store endringer i dominans av spesielle livsformer.
Geochronology includes the use of absolute (radiometric) dating, which is based on the radioactive decay of elements found in rock-forming minerals, along with palaeomagnetism, which gives information about the direction and intensity of the Earth's magnetic field. 
Geokronologi omfatter anvendelsen av absolutte (radiometriske) aldersbestemmelser, som er basert på radioaktiv nedbryting av elementer som finnes i vanlige bergartsdannede mineraler, samt paleomagnetisme, som gir informasjon om retning og intensitet av Jordas magnetfelt.
The different divisions correspond to important events in Earth's history. 
De ulike inndelingene i tidsskalaen henger sammen med store og viktige hendelser i Jordas historie.
For example the Phanerozoic (541 ± 1 million years ago to the present day) is the geological eon in which animal life has been abundant, while both the start and end of the Triassic (252.2 ± 0.5 to 201.3 ± 0.2 million years ago) are characterised by mass-extinction episodes in the biosphere. 
For eksempel er fanerozoikum (541 ± 1 millioner år siden til nåtid) den geologiske eon hvor dyrelivet har vært utbredt, mens starten og slutten av perioden Trias (252.2 ± 0.5 til 201.3 ± 0.2 millioner år) er definert gjennom en global masseutryddelse av biosfæren.
The times of boundaries in the timescale should not be regarded as definitive or static - they are updated as new information comes to light and as new and improved dating techniques are developed. 
Tidsgrensene i tidsskalaen må ikke sees på som definerte og statiske, de endres i tråd med ny kunnskap og nye og forbedrede dateringsteknikker.
Cohen, K.M., Finney, S.C., Gibbard, P.L. & Fan, J.-X. 
Tabellen er tegnet av K.M Cohen, S.
(2013; updated). 
Finney & P.L.
The ICS International Chronostratigraphic Chart. 
& Fan, J.-X.
Episodes 36: 199-204. 
Episodes 36: 199-20
So far, 117 unstable rock slopes have been identified that could develop into rock avalanches in the future. 
Opp til nå har 117 ustabile fjellpartier blitt identifisert, som kan utvikle seg til mulige fjellskred i framtiden.
Troms is a county in northern Norway that is characterized by many fjords and high mountains. 
Troms karakteriseres av tallrike fjorder og høye fjell.
The steep mountainsides have resulted in many large rock avalanches since the last deglaciation. 
De bratte fjellsidene har ført til mange store fjellskred siden siste istid.
With the help of both aerial photography and satellite-based radar interferometry (InSAR), many unstable rock slopes have been identified throughout the county. 
Ved hjelp av både flybilder og data fra satellittbasert radarinterferometri er det kartlagt mange ustabile fjellpartier over hele fylket.
The highest concentration is in a zone from Balsford in the south to Reisadalen in the north, with Kåfjord standing out with an exceptional number of unstable rock slopes and deposits from prehistoric avalanches. 
Den største konsentrasjonen finnes i en sone fra Balsfjord i sør til Reisadalen i nord, hvor Kåfjord skiller seg spesielt ut med et høyt antall ustabile fjellpartier og avsetninger av fjellskred som har gått i forhistorisk tid.
Many of the rock avalanche deposits in Troms cover large areas, with the deposit mapped in Grovfjorden being the largest. 
Mange av fjellskredavsetningene i Troms dekker store arealer, og avsetningen kartlagt i Grovfjorden er den største i fylket.
That avalanche is estimated to have involved a volume of about 100 million cubic metres, and has travelled more than 4 km across the valley bottom. 
Dette skredet er anslått til å involvere et volum på omtrent 100 millioner m³ og har beveget seg over 4 km utover dalbunnen.
A number of the avalanche deposits in Troms have been radiometrically dated, and indicate that the highest number of avalanches occurred shortly after the last deglaciation, between 11 500 and 10 500 year ago. 
Det er fastslått alder på noen av fjellskredavsetningene i Troms, som indikerer at de fleste store fjellskredene i Troms ble utløst like etter siste istid, for 11'500 til 10'500 år siden.
I Troms, there are only a few historic rock avalanches recorded in our database (Skrednett). 
I Troms finnes det bare få registrerte historiske fjellskred i databasen Skrednett.
One example is the rock avalanche from Pollfjellet, in Lyngen in 1810, which created a displacement wave along Storfjord that killed 14 people. 
Et eksempel er fjellskredet fra Pollfjellet i Lyngen i 1810 som førte til flodbølger langs Storfjorden som drepte 14 mennesker.
The systematic mapping of unstable rock slopes in Troms began in 2005, mostly by NGU geologists, and is still ongoing. 
Den systematiske kartleggingen av ustabile fjellpartier i Troms fylke startet i 2005, i all hovedsak utført av geologer fra NGU og er fremdeles pågående.
Of the more than 300 localities that have been mapped, 117 unstable rock slopes have been identified that could develop into rock avalanches in the future. 
Ut fra mer enn 300 undersøkte lokaliteter er det opp til nå oppdaget 117 ustabile fjellpartier, som kan danne mulige fjellskred i framtiden.
This makes Troms the county with highest number of mapped unstable rock slopes in Norway. 
Dermed har Troms høyest antall av kartlagte ustabile fjellpartier sammenlignet med de andre fylkene som er under systematisk kartlegging.
All unstable rock slopes will eventually be classified using the standardized risk and hazard classification system and entered into our database. 
Alle ustabile fjellpartier vil etter hvert klassifiseres etter fare og risiko i henhold til fare- og risikoklassifiseringen, og gjøres tilgjengelig i databasen for ustabile fjellpartier.
For each location, the potential runout area will be calculated in order to determine the consequences. 
For hver enkelt lokalitet blir det beregnet utløpsområdet for å få en oversikt over konsekvensene.
In addition, tsunami wave modelling will be carried out for relevant locations along the fjord. 
I tillegg blir det for relevante ustabile fjellpartier langs fjorden utført flodbølgeanalyser.
Where necessary, periodic displacement measurements will be made. 
Der det er nødvendig vil det bli utført periodiske bevegelsesmålinger på noen ustabile fjellpartier.
Significant displacements have been measured on 7 unstable slopes (Dorrisdalen in Reisadalen, Fuglen on Reinøya, Gamanjunni 3 in Manndalen, Gavtavarri above Kåfjorden, Hengfjellet and Revdalsfjellet on Nordnes peninsula over Storfjorden, and Oksfjellet in Kåfjorddalen). 
Med GPS er det målt signifikante bevegelser på totalt 7 ustabile fjellpartier (Dorrisdalen i Reisadalen, Fuglen på Reinøya, Gamanjunni 3 i Manndalen, Gavtavarri ovenfor Kåfjorden, Hengfjellet og Revdalsfjellet på Nordneshalvøya ovenfor Storfjorden, og Oksfjellet i Kåfjorddalen).
Displacement rates measured using GPS range from 3 mm to 5 cm per year. 
Bevegelseshastighetene målt med GPS varierer mellom 3 mm og 5 cm per år.
In addition, numerous rock slopes have small displacements measured by InSAR. 
Utover dette viser mange ustabile fjellpartier små bevegelser i InSAR data.
Two unstable rockslopes on Nordnesfjellet (Jettan and Indre Nordnes) are being continually monitored by Nordnorsk Fjellovervåkning IKS (now taken over NVE). 
I tillegg blir to ustabile fjellpartier på Nordnesfjellet ovenfor Storfjorden (Jettan og Indre Nordnes) kontinuerlig overvåket av Nordnorsk Fjellovervåkning IKS (nå overtatt av NVE).
NGU reports: 
Aktuelle NGU-rapporter:
NGU report 2008.025 
NGU rapport 2008.025
NGU report 2007.041 
NGU rapport 2007.041
NGU report 2006.040 
NGU rapport 2006.040
The unstable rock slope called Gamanjunni 3, in Manndalen (Photo: H.S.S. Bunkholt, NGU). 
Det ustabile fjellpartiet Gamanjunni 3 i Manndalen.
Which of our primary sector unfolding on site, such as agriculture, mining, hunting and fishing, is also an indirect consequence of the geological conditions at the site. 
Hvilken av våre primærnæringer som utfolder seg på stedet (jordbruk, bergverksdrift, jakt og fiske) er også indirekte en følge av de geologiske forholdene på stedet.
The geology is both 3- and 4- dimensional. 
Geologien er både 3- og 4-dimensjonal.
It can give us surprises as we for example have to add new infrastructure underground or utilize important mineral resources. 
Den kan gi oss overraskelser etter hvert som vi f.eks er nødt til å legge ny infrastruktur i undergrunnen eller nyttiggjøre oss viktige mineralressurser.
The soil surface is under constant change and movement. 
Jordoverflaten er under kontinuerlig forandring og bevegelse.
This may be small tremors or slow weathering processes we barely registers, but suddenly can result in events like rock- and mudslides that can affect our lives directly or indirectly. 
Dette kan være små rystelser eller sakte forvitringsprosesser vi knapt nok registrerer, men som plutselig resulterer i hendelser som fjell- stein- og jordskred som kan påvirke vår hverdag direkte eller indirekte.
In order to develop our society, exploit our resources in a sustainable manner, and live as safely as possible, we should make use the knowledge we have about the geology. 
For å kunne utvikle vårt samfunn videre, kunne utnytte våre ressurser på en bærekraftig måte, og leve så trykt som mulig, bør vi nyttiggjøre oss den kunnskap vi har om geologien.
The Planning and Building Act is to promote sustainable development for the benefit of the individual, society and future generations. 
Plan- og bygningsloven skal fremme bærekraftig utvikling til beste for den enkelte, samfunnet og framtidige generasjoner.
Surveys show that the municipal sector, and regional planning authorities, which by law is responsible for this planning, do not utilize available geological information well enough. 
Undersøkelser viser at kommunesektoren, og regionale planmyndigheter, som etter loven har ansvaret for denne planleggingen, ikke utnytter tilgjengelig geologisk informasjon godt nok.
The main challenge for NGU is therefore still to acquire, organize and convey the geological knowledge society needs, so this can be translated into wise and uniform decisions for the benefit of the community. 
Hovedutfordringen for NGU er derfor fortsatt å framskaffe, tilrettelegge og formidle den geologiske kunnskapen som samfunnet trenger, slik at denne kan omsettes i kloke og helhetlige beslutninger til beste for fellesskapet.
The Geological Survey of Norway's network access solution, Geology of my municipality, is designed to provide various types of users a faster overview of the geological knowledge that exists for each municipality and the place where you live. 
NGU sin nettinnsynsløsning ”Geologien i min kommune” er utviklet for å gi alle typer brukere en raskere oversikt over den geologiske kunnskapen som foreligger for den enkelte kommune og det sted der du bor og lever.
The solution is especially adapted for the land-use planners were the geological themes are structured by subject areas that are known to plan context: Landscape, Resources and Security. 
Løsningen er spesielt tilrettelagt for arealplanleggeren ved at de geologiske temaene er strukturert etter saksområder som er kjent i plansammenheng: Landskap, Ressurser og Sikkerhet.
The solution makes access to existing data from NGU databases and mapping services easier and more transparent. 
Løsningen gjør tilgangen til allerede eksisterende data fra NGUs databaser og karttjenester lettere og mer oversiktig.
Themes under subject area Landscape are bedrock and soils and upper marine perimeter in addition to the basic maps from Mapping Authority that is always turned on. 
Tema under saksområdet Landskap er berggrunn og løsmasser og øvre marine grense i tillegg til grunnkartet fra Kartverket som alltid er slått på.
Under subject area Resources, data on groundwater wells, gravel-/crushed stone resources, industrial minerals, natural stone and metals are made available. 
Under Ressurser fås tilgang til data om grunnvannsbrønner, grus-/pukkressurser, industrimineraler, naturstein og metaller.
If detailed overview of attention areas for landslides or radon, this is obtained under subject area Security. 
Ønskes nærmere oversikt over aktsomhetsområder for skred eller radon, fås disse under saksområdet Sikkerhet.
Most of the map data is also available on the national GeoPortal Geonorge. 
De fleste av NGU sine kartdata er også tilgjengelig på den nasjonale geoportalen Geonorge.
The more complex and developed the society is, the greater will be the variety of mineral resources it needs. 
Jo mer komplisert og utviklet samfunnet er, jo flere ulike typer råstoffer er det behov for.
Today and in the near future much of the raw materials we need will come from the bedrock. 
I dag og i nær framtid vil mesteparten av disse råstoffene utvinnes fra berget.
In the future, recycled material will become even more important than it is at present. 
I fremtiden kan store mengder også komme fra gjenvinning.
Facades 
Fasader
When Natural stone panels are installed, they float; that is, they are hung from a of steel or aluminum frame. 
Natursteinsplater monteres hovedsaklig luftet, dvs at platene henges på et rammeverk av stål eller aluminium.
The facade panel or veneer is usually at least 2 centimeters thick, and it is common to use polished, honed or a rough surfaces, depending on the desired effect you want to achieve. 
Fasadeplater er gjerne minst to centimeter tykke, og det er vanlig å bruke både polert, slipt og ru overflate, avhengig av hvilket uttrykk man ønsker.
Floors and outdoor surfaces 
Gulv og utendørs belegg
Indoors, floor tiles are about 1-2 centimeter thickness and are usually polished or honed. 
Innendørs legges gulvflis av 1-2 centimeter tykkelse, gjerne polert eller slipt.
Table and counter tops 
Bord- og benkeplater
In recent years, stone furniture has gained popularity in Norway, in particular polished stone kitchen counter tops. 
"Møbelstein" har fått økende popularitet i Norge de senere år, og særlig er det blitt populært å bruke polert stein i kjøkkenbenker.
Roofing 
Tak
The slate roofing is still very popular, especially since Norwegian quartz slate is very durable. 
Skifertak er fremdeles meget populært, ikke minst siden de harde norske kvartsskifrene har en særdeles god holdbarhet.
It is not uncommon for slate roofs to last longer than the house, in which case the roof tiles are recycled. 
Det er ikke uvanlig at skifertak varer lenger enn huset - og resirkuleres.
There are many different type of slate roofing - from the rectangular and scalloped to the thick, large rough hewn tiles used on roofs of alpine cottages (in Norwegian, 'villhelle'). 
Det finnes mange forskjellige takskiferprodukter - fra kvadratiske og dråpeformete takstein til tykkere, store villheller.
Masonry 
Mur
The 1970's trend of hiding old paving stones under several layers of concrete is definitely over. 
Trenden fra 1970-årene, da man prøvde å skjule den gamle brosteinen under lag på lag med asfalt er definitivt over.
These days, paving stones feature prominently in city renewal projects. 
I dag brukes brostein aktivt i byfornyingen.
Stoves and fireplaces 
Ovner og peiser