natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Age: Both prevalence and incidence of type 2 diabetes increase sharply with age, to a peak at about 80 years of age. 
Alder: Både prevalens og insidens av type 2-diabetes øker kraftig med alderen, til en topp omkring 80 år.
In 2012, almost 11 per cent of 80-year-olds used blood glucose-lowering drugs (Strøm, 2014). 
I 2012 brukte nesten 11 prosent av 80-åringene blodsukkersenkende legemidler (Strøm, 2014).
Most studies, both from Norway and other countries, show that type 2 diabetes is more common in groups with lower education than in higher education groups (Agardh, 2011; Joseph, 2010). 
De fleste studier, både fra Norge og andre land, viser at type 2-diabetes er vanligere i grupper med lav utdanning enn i grupper med høyere utdanning (Agardh, 2011; Joseph, 2010).
Users of diabetes drugs: The proportion using blood glucose-lowering drugs appears to be highest in Østfold, Hedmark, Buskerud and Nord-Trøndelag, while the counties with the lowest proportion are Sogn og Fjordane, Rogaland and Akershus. 
Brukere av diabetesmidler: Andelen som bruker blodsukkersenkende legemidler ser ut til å være høyest i Østfold, Hedmark, Buskerud og Nord-Trøndelag, mens fylkene som har lavest andel er Sogn og Fjordane, Rogaland og Akershus.
This is shown by age-standardised statistics from the Prescription Database. 
Dette viser aldersstandardisert statistikk fra Reseptregisteret.
There may be several possible explanations of county differences, so they should be interpreted with caution. 
Det kan være flere mulige forklaringer på fylkesforskjellene, og man bør derfor være forsiktig med å tolke dem.
Type 1 diabetes: Finnmark and the northernmost counties have for many years had a lower incidence among children, while Vest-Agder and Aust-Agder have had relatively high incidence. 
Type 1 diabetes: Finnmark og de nordligste fylkene har i mange år hatt noe lavere insidens blant barn, mens Vest-Agder og Aust-Agder har hatt relativt høy insidens.
Diabetes in the Sami population 
Diabetes i den samiske befolkningen
Data from SAMINOR 1 and unpublished data from SAMINOR 2 show little or no difference between Sami and non-Sami in the presence of diabetes (Broderstad, 2016; Naseribafrouei, 2016; Nystad, 2010). 
Data fra SAMINOR 1 og upubliserte data fra SAMINOR 2 viser liten eller ingen forskjell på samer og ikke-samer i forekomst av diabetes (Broderstad, 2016; Naseribafrouei, 2016; Nystad, 2010).
Some immigrant groups are particularly vulnerable 
Noen innvandrergrupper er særlig utsatt
There is probably a lower incidence of type 1 diabetes among immigrants from India and Pakistan (and some other countries in Asia and South America), at least among children (Dzidzonu, 2016). 
Når det gjelder type 1-diabetes, er det sannsynligvis lavere insidens blant innvandrere fra India og Pakistan og en del andre land i Asia og Sør-Amerika, i alle fall blant barn (Dzidzonu, 2016).
There are estimated to be 415 million diabetics worldwide. 
I verden er det beregnet at 415 millioner har diabetes.
Diabetes incidence is highest in some Arab countries, Turkey, Mexico and islands in the Pacific Ocean, see Figure 4. 
Forekomsten av diabetes er høyest i noen arabiske land, Tyrkia, Mexico og øyer i Stillehavet, se figur 4.
Compared to other countries, Norway has a relatively low incidence of diagnosed diabetes. 
Sammenliknet med andre land har Norge relativt lav forekomst av diagnostisert diabetes.
The same applies to the other Scandinavian countries. 
Det samme gjelder de andre skandinaviske landene.
In the case of type 1 diabetes alone, Norway, Finland and Sweden are among the countries in the world that top the statistics for new annual cases in children (DIAMOND Project Group, 2006). 
Når det gjelder type 1-diabetes alene, er Norge sammen med Finland og Sverige, blant landene i verden som topper statistikken for nye årlige tilfeller hos barn (DIAMOND Project Group, 2006).
The figure shows that diabetes prevalence is highest in some Arab countries, Turkey, Mexico and islands in the Pacific Ocean. 
Figuren viser at diabetesforekomsten er høyest i noen arabiske land, Tyrkia, Mexico og øyer i Stillehavet.
Source: Diabetes Atlas. 
Kilde: Diabetes Atlas .
Genes and lifestyle affect risk 
For utskrift: benytt print screen-funksjonen.
Rare genetic forms are the exception. 
Et unntak er sjeldne genetiske former.
Other risk factors: At present, we know very little about modifiable risk factors for type 1 diabetes. 
Andre risikofaktorer: Foreløpig vet vi svært lite om påvirkbare risikofaktorer for type 1-diabetes.
The most significant modifiable risk factors for type 2 diabetes are: 
Blant de viktigste påvirkbare risikofaktorene for type 2-diabetes er:
overweight and obesity 
overvekt og fedme
The health studies in Nord-Trøndelag show that people with body mass index (BMI) around 30 had more than 20 times higher risk of developing type 2 diabetes over an 11 year period compared with those of "normal weight" with body mass index of approximately 22 kg / m2 (Midthjell, 2001). 
Helseundersøkelsene i Nord-Trøndelag viser at personer med kroppsmasseindeks (KMI) rundt 30 hadde mer enn 20 ganger høyere risiko for å utvikle type 2-diabetes i løpet av en 11-års periode, sammenlignet med «normalvektige» med kroppsmasseindeks på cirka 22 kg/m2 (Midthjell, 2001).
For a person who is 175 cm tall, a weight of approximately 92 kg will give a BMI of 30, while a weight of approximately 67 kg gives a BMI of 22 kg / m2. 
For en person som er 175 cm høy, vil en vekt på cirka 92 kg gi en KMI på 30, mens en vekt på cirka 67 kg gir en KMI på 22 kg/m2.
A large waist circumference ("abdominal obesity") is associated with a particularly high risk of type 2 diabetes. 
Stor midjeomkrets («bukfedme») er forbundet med spesielt høy risiko for type 2-diabetes.
Two sources highlight the incidence of gestational diabetes in Norway: 
To kilder belyser forekomsten av svangerskapsdiabetes i Norge:
National figures from the Medical Birth Registry show that the incidence of diagnosed gestational diabetes was approximately 4.5 per cent in 2015. 
Landsdekkende tall fra Medisinsk fødselsregister viser at forekomsten av diagnostisert svangerskapsdiabetes var cirka 4,5 prosent i 2015.
In a study where sample of all pregnant women from Groruddalen in Oslo were tested, more than 10 per cent of them had gestational diabetes (Jenum, 2012). 
I en undersøkelse hvor et utvalg av alle gravide fra Groruddalen i Oslo ble testet, hadde over 10 prosent av de gravide svangerskapsdiabetes (Jenum, 2012).
In Groruddalen, there are many immigrants from South Asia, who are at higher risk of type 2 diabetes than ethnic Norwegian women. 
I Groruddalen bor det mange innvandrere fra blant annet Sør-Asia, som har høyere risiko for type 2 -diabetes enn etnisk norske kvinner.
However, among ethnic Norwegians, about 10 per cent in this study had gestational diabetes. 
Men også blant etnisk norske var det det i denne studien omtrent 10 prosent som hadde svangerskapsdiabetes.
The difference between the study from Groruddalen and the Medical Birth Registry may be due both to differences in the composition of the population and that not all pregnant women in Norway are systematically tested for gestational diabetes. 
Forskjellen mellom studien fra Groruddalen og Medisinsk fødselsregister kan både skyldes forskjeller i sammensetningen av befolkningen, og at ikke alle gravide i Norge undersøkes systematisk for svangerskapsdiabetes.
Many unknown cases are not registered in the Medical Birth Registry. 
Det er mange ukjente tilfeller som ikke registreres i Medisinsk fødselsregister.
Women with gestational diabetes have a significantly increased risk of developing type 2 diabetes at a later stage. 
Kvinner med svangerskapsdiabetes har betydelig økt risiko for senere å utvikle type 2-diabetes.
The risk factors for developing gestational diabetes are largely the same as for type 2 diabetes, including ethnicity and age. 
Risikofaktorene for å utvikle svangerskapsdiabetes er i stor grad de samme som for type 2-diabetes, inkludert etnisitet og alder.
Consequences of diabetes 
Konsekvenser av diabetes
People with type 1 and type 2 diabetes have increased mortality and risk of complications in the cardiovascular system, kidneys, eyes and nerves. 
Personer med type 1- og type 2-diabetes har økt dødelighet og risiko for senkomplikasjoner fra hjerte- og karsystemet, nyrer, øyne og nerver.
Gestational diabetes is linked with an increased risk of complications during pregnancy for mother and child. 
Svangerskapsdiabetes er forbudet med økt risiko for komplikasjoner i svangerskapet for mor og barn.
Estimates show that diabetes constitutes a significant part of the disease burden in Norway. 
Sykdomsbyrdeberegninger viser at diabetes utgjør en vesentlig del av sykdomsbyrden i Norge.
For diabetes, years of life lost made up about 25 per cent of the number of disability adjusted years of life, while morbidity accounted for the remaining disease burden in 2015. 
For diabetes utgjorde tapte leveår rundt 25 prosent av antall helsetapsjusterte leveår, mens sykelighet stod for den resterende sykdomsbyrden i 2015.
Diabetes ranks as number seven in terms of morbidity, after for instance neck- and back pain, common mental disorders and migraines (NIPH, 2017). 
Diabetes er på syvende plass når det gjelder sykelighet, etter blant annet rygg- og nakkeplager, vanlige psykiske lidelser og migrene (FHI, 2017).
Type 1 diabetes is not yet preventable. 
Type 1-diabetes kan foreløpig ikke forebygges.
If the number of new annual cases of diabetes is to be reduced, interventions must be aimed at the most important risk factors for type 2 diabetes. 
Dersom antall nye, årlige tilfeller av diabetes skal kunne reduseres, må tiltak derfor rettes mot de viktigste påvirkbare risikofaktorene for type 2-diabetes.
Intervention studies from Finland, USA and China have shown that improved diet, exercise and weight reduction reduce the number of new cases of type 2 diabetes within high risk groups. 
Intervensjonsstudier fra Finland, USA og Kina har vist at i høyrisikogrupper kan bedre kosthold, mosjon og vektreduksjon redusere antall nye tilfeller av type 2-diabetes.
However, it is a challenge to identify the most effective interventions that trigger individual lifestyle changes and are feasible for the general population. 
Derimot er det en utfordring å finne ut hvilke tiltak som er mest effektive for å skape livsstilsendringer, og som er praktisk gjennomførbare på befolkningsnivå.
These interventions resulted in increased fitness and reduced weight gain among participants three years later (Jenum et al, 2006). 
Tre år senere hadde tiltakene gitt økt fysisk form og redusert vektoppgang hos deltakerne (Jenum, 2006).
The study concluded that it is possible to reduce weight gain with interventions aimed at the general public but co-ordinated and targeted efforts from all relevant stakeholders are necessary. 
Konklusjonen fra studien er at det kan være mulig å bremse vektøkningen med befolkningsrettede tiltak, men at dette krever koordinert og målrettet innsats fra alle relevante aktører.
Close monitoring and routine registration of data are needed to evaluate and document any effects of interventions to reduce the morbidity of diabetes. 
For å kunne evaluere og dokumentere eventuelle effekter av tiltak som kan redusere sykeligheten av diabetes, trengs det nøye overvåkning og rutinemessig registrering av data.
The current data in Norway are inadequate for this purpose. 
I Norge har vi i dag ikke data som er gode nok for dette formålet.
Authors: Lars Christian Stene, Hanne Strøm and Hanne Løvdal Gulseth, all at Norwegian Institute of Public Health. 
Forfattere: Lars Christian Stene, Hanne Strøm og Hanne Løvdal Gulseth, alle Folkehelseinstituttet.
University of Tromsø, Norway 
Univeristy of Tromsø, Norway
The Directorate of Integration and Diversity commissioned a systematic literature search and mapping of studies examining voluntary mentoring programmes for adults. 
Integrerings- og mangfoldsdirektoratet har bestilt et systematisk litteratursøk med sortering av studier som omhandler frivillige mentorprogram for voksne.
This systematic mapping will be used as the basis for examining the possibility of conducting a systematic review on the same topic area. 
Søket skal brukes til å undersøke muligheten for å gjennomføre en systematisk oversikt på det samme tematiske området.
In the voluntary sector, mentoring programs are often aimed at target groups which, for various reasons, are at the margins of society. 
Innen frivillighetssektoren er mentorordninger ofte rettet mot målgrupper som av ulike grunner har falt utenfor samfunnets fellesskap.
Mentoring is thus used as a strategy to support people who are unemployed, are immigrants or lack social capital. 
Mentorordninger brukes derfor som en strategi for å hjelpe mennesker som for eksempel er arbeidsledige, innvandrere eller mangler sosial kapital.
Systematic searches were performed in PsychInfo, OvidMedline, EMBASE, ISI Web of Science, ProQuestdatabasene (ERIC, Sociological Abstracts, Social Work Abstracts, Pilots), Bibsys, Libris, Social Care Online, Campbell Library, and the Cochrane Library. 
Systematiske søk ble gjennomført i databasene PsychInfo, OvidMedline, EMBASE, ISI Web of Science, ProQuestdatabasene (ERIC, Sociological Abstracts, Social Work Abstracts, Pilots), Bibsys, Libris, Social Care Online, Campbell Library, og Cochrane Library.
Searches for grey (unpublished) literature were performed in OpenGrey, SsRN, relevant websites and using Google and Google Scholar 
Søk etter ”grå litteratur” ble gjennomført på OpenGrey, SSRN, relevante websider og ved bruk av Google og Google Scholar
A total of 3352 unique references were identified 
Totalt ble 3352 referanser identifisert
87 references were considered relevant following the screening of titles and abstracts 
87 referanser var relevante utfra sortering av titler og sammendrag
References were coded according to keywords on study design, target population, intervention and reported outcomes 
Referansene ble kodet med nøkkelord i henhold til studie, målgruppe, intervensjon og utfall
In this report we have mapped and listed the included references, but we have not read the articles in full, critically appraised their methodological quality, or synthesised their conclusions. 
I dette notatet har vi listet opp de inkluderte artiklene, men vi har hverken lest dem i fulltekst, vurdert den metodiske kvaliteten eller sammenstilt funn og konklusjoner.
The significance of early social skills and communication for later language development (project description) 
Betydningen av tidlige sosiale ferdigheter og kommunikasjon for senere språkutvikling (prosjektbeskrivelse)
The study also examined how factors in the child or the environment can explain the innate and environmental conditions for language development. 
Studien fokuserte også på å forstå hvordan faktorer ved barnet eller miljøet kan si noe om medfødte og miljømessige betingelser for språkutvikling.
Several studies have shown that early non-verbal skills and social competence are related to later language competence. 
Flere studier har vist at tidlige ikke-språklige ferdigheter og sosial kompetanse er relatert til senere språkfunksjon.
However, we still know little about the extent to which delayed early communication is an early marker for later persistent language delays, or if this indicates more serious and general developmental difficulties. 
Man vet likevel lite om i hvilken grad forsinket tidlig kommunikasjon er en markør for senere og vedvarende språkforsinkelse eller om det indikerer mer alvorlige generelle utviklingsvansker.
We know that some child factors are related to language delay, e.g. that boys are more affected than girls, and that the risk increases if there is occurrence of speech and language delays in the family. 
Vi vet at noen faktorer ved barnet er relatert til forekomst av språkforsinkelse, for eksempel at gutter er mer utsatt enn jenter samt at risikoen for språkvansker øker dersom det foreligger språkforsinkelser i familien.
Other child and family factors can also influence children's language development, such as twin status, sibling position, parental educational level, economic status and young parental age. 
Andre faktorer ved barnet og familien kan også influere på barns språkutvikling, som tvillingstatus, plass i søskenrekken, foreldres utdannelsesnivå, økonomisk status, samt ung alder hos foreldrene.
How different child and family factors in can inform about innate and environmental conditions for the development of early communication skills and language. 
Hvordan ulike faktorer ved barn og familie kan si noe om medfødte og miljømessige betingelser for utvikling av tidlige kommunikasjonsferdigheter og språk.
How early communication skills in the context of child and familial risk factors can predict the risk for language delay, various degrees of stability persistence of the delays. 
Hvordan tidlige kommunikasjonsferdigheter i sammenheng med risikofaktorer knyttet til barnet og familien kan predikere risiko for språkforsinkelse, ulik grad av stabilitet og varighet i forsinkelsene.
The results have contributed to increased understanding of language development in general, as well as assisted in identifying children who will need additional assistance. 
Resultatene har bidratt til økt kunnskap om språkutvikling generelt, samt hjulpet med å identifisere hvilke barn som vil ha behov for ekstra tiltak.
The PhD project used data from the Norwegian Mother and Child Cohort Study and was financed by the Extra Health and Rehabilitation Foundation. 
Doktorgradsprosjektet brukte data fra Den norske mor og barn-undersøkelsen (les mer om MoBa i lenken i høyremenyen), og var finansiert med Extra-midler fra Helse og Rehabilitering.
The project started in February 2009 and ended in January 2012. 
Prosjektet startet i februar 2009 og avsluttet i januar 2012.
The project was led by Imac Zambrana in collaboration with Francisco Pons (Supervisor, University of Oslo) and Eivind Ystrøm (NIPH Supervisor). 
Prosjektet ble ledet av stipendiat Imac Zambrana i samarbeid med Fransisco Pons (Veileder UiO) og Eivind Ystrøm (Veileder FHI).
Other partners at the NIPH: Synnve Schjølberg, Henrik Zachrisson, Mari Vaage Wang, Ratib Lekhal. 
Andre samarbeidsparter ved FHI: Synnve Schjølberg, Henrik Zachrisson, Mari Vaage Wang, Ratib Lekhal.
The report has a chapter about antibiotic use. 
Berg, Salvesen Blix, Fenne, Husabø, Litleskare og Odsbu.
By: Norwegian Institute of Public Health 
Tema: Antibiotika, Folkehelseinsitituttet.
Department: Smittevern, miljø og helse 
Avdeling: Smittevern, miljø og helse
I also have experience in general diagnostic work in mammalian and fish virology and working in BSL3 fasilities. 
Erfaring av arbeid på BSL3 laboratorie og av dyreforsøk med høy innesluttingsnivå.
Vaccination of children against tuberculosis - BCG vaccine 
Vaksinasjon av barn mot tuberkulose - BCG-vaksine
The BCG vaccine is recommended for healthy children who belong to this risk groupat 6 weeks of age. 
BCG-vaksine anbefales til friske barn ved 6-ukers alder som tilhører denne risikogruppen.
Today, the incidence of severe influenza and respiratory syncytial virus (RSV) infections in children in Norway is unknown. 
I dag er omfanget av alvorlig influensa og RS-virusinfeksjoner hos barn i Norge lite kjent.
The purpose of this study is to find out how influenza, RSV and whooping cough (pertussis) infections affect young and older children treated in hospitals in Norway. 
Hensikten med studien er å finne ut hvordan influensa, RS-virus og kikhosteinfeksjoner rammer små og større barn som behandles på sykehus i Norge.
The study will also estimate the health and societal costs of these diseases in children. 
Vi vil også kartlegge helse- og samfunnsmessige kostnader av disse sykdommene hos barn.
In addition, the study will examine the importance of vaccination against influenza and whooping cough. 
I tillegg vil studien se nærmere på betydningen av vaksinasjon mot influensa og kikhoste.
How is the study conducted? 
Hvordan gjennomføres studien?
The study is a collaboration between the Norwegian Institute of Public Health and five Norwegian hospitals under the direction of the NorEPIS-network (Norwegian Enhanced Paediatric Immunisation Surveillance network). 
Studien er et samarbeid mellom Folkehelseinstituttet og fem norske sykehus og gjennomføres i regi av NorEPIS-nettverket (Norwegian Enhanced Paediatric Immunisation Surveillance network).
All children aged 0-18 years who are referred to one of the study hospitals with fever and respiratory or other symptoms are invited to participate. 
Alle barn i alder 0-18 år som henvises til et sykehus som er med i studien, og som har feber, luftveis- og andre symptomer inviteres til å delta.
Study participation requires written parental consent. 
Deltakelse i studien forutsetter skriftlig samtykke.
A questionnaire is used to collect relevant health information about the study participants, such as symptoms, severity, and other parameters. 
Studien samler inn relevante opplysninger om studiedeltakerne, for eksempel symptomer, alvorlighetsgrad, og andre forhold gjennom et spørreskjema.
Some participants are also followed up with a telephone interview after being discharged from the hospital. 
I tillegg følges noen deltakere opp med et telefonintervju etter at barnet er skrevet ut fra sykehuset.
A nasopharyngeal sample is taken from each participant, which is tested for various viruses and bacteria at the hospital laboratory. 
Det tas også én prøve fra nesesvelget til hver studiedeltaker og prøven testes for ulike virus og bakterier ved sykehusets laboratorium.
The doctor who examines the child will usually request a nasopharyngeal sample to make a correct diagnosis and the same sample can be used in the study. 
Som oftest vil legen som undersøker barnet på sykehuset, uansett rekvirere en prøve fra nesesvelget for å kunne stille riktig diagnose.
Links to other registries 
Kobling mot andre registre
The study compiles data from questionnaires and test results with data from several other sources (Norwegian Patient Registry, Norwegian Immunisation Registry (SYSVAK), Medical Birth Registry, Norwegian Surveillance System for Communicable Diseases (MSIS), Control and Payment of Health Reimbursement (KUHR), Norwegian Prescription Database and Statistics Norway) to examine patients' use of health services, medicines and vaccines, vaccine efficacy, risk factors and possible complications from these infections. 
I studien sammenstilles opplysninger fra spørreskjema og prøvesvar med informasjon fra flere andre kilder (Norsk pasientregister, Nasjonalt vaksinasjonsregister (SYSVAK), Medisinsk fødselsregister (MFR), Meldingssystem for smittsomme sykdommer (MSIS), Kontroll og utbetaling av helserefusjoner (KUHR), Reseptregisteret og Statistisk Sentralbyrå) for å kunne undersøke pasientenes bruk av helsetjenester, medisiner og vaksiner, vaksinasjonseffekt, risikofaktorer og mulige komplikasjoner av disse infeksjonene.
The samples collected in the study are stored in a biobank at the Norwegian Institute of Public Health. 
Prøvene som samles inn i studien lagres i en biobank ved Folkehelseinstituttet.
The collected data are stored in an access-controlled and password-protected database, and only de-identified data are used in the analyses. 
Det innsamlede datamaterialet lagres i en adgangsregulert og passordbeskyttet database, og det benyttes kun avidentifiserte opplysninger for analysene.
At the end of the project, all data and samples are anonymised so study participants cannot be identified when the results are published. 
Opplysninger og prøver anonymiseres ved prosjektets avslutning, slik at det blir umulig å knytte dem til studiedeltakerne også når resultatene publiseres.
The estimated project end date is 31.12.2024. 
Prosjektslutt er foreløpig er satt til 31.12.2024.
The study is collaborating with a major European study ( Pertinent- Pertussis in Infants European Network ) to measure the disease burden and incidence of pertussis in Europe. 
Studien samarbeider med en større europeisk studie ( Pertinent- Pertussis in Infants European Network ) for å måle sykdomsbyrde og forekomst av kikhoste i Europa.
Funding and approval 
Finansiering og godkjenning