natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The project is a large collaborative project that investigates the long-term consequences of nutrition in the womb through metabolic programming. 
Prosjektet er et stort samarbeidsprosjekt som utreder langtidskonsekvenser av ernæring i fosterlivet gjennom metabolsk programmering.
The project consists of a multidisciplinary team of researchers from 38 institutions in 16 European countries. 
Prosjektet består av et multidisiplinært/tverrfaglig? team av forskere fra 38 institusjoner i 16 Europeiske land.
This EU-funded project started in 2005 and ended in 2010. 
Dette EU finansierte prosjektet startet i 2005 og ble avsluttet i 2010.
The study of "early nutrition programming" uses an approach that integrates knowledge from randomized controlled trials, prospective observational studies, animal studies, and cellular and molecular analysis techniques. 
Utredningen av “early nutrition programming” vil bruke/brukte? en tilnærming som integrerer kunnskap fra randomiserte kontrollerte studier, prospektive observasjonsstudier, dyreforsøk, cellulær og molekylære analyseteknikker.
This will create a better understanding of the extent of how early nutrition and foetal programming can affect a person's development and metabolism in adulthood. 
Dette vil skape en bedre forståelse av omfanget av hvordan ”early nutrition and fetal programming” kan påvirke en persons utvikling og metabolisme i voksen alder.
The National Cancer Institute coordinates the U.S.A's national cancer programme that conducts and supports research, training and deployment of health information and programmes that follow up cancer patients. 
National Cancer Institute koordinerer USAs nasjonale kreftprogram som utfører og støtter forskning, opplæring, distribusjon av helseinformasjons og programmer som følger opp kreftpasienter.
One of the main objectives of the Institute is to support and co-ordinate research projects in universities, hospitals and research centres both nationally and internationally. 
Et av hovedformålene til instituttet er å støtte og koordinere forskningsprosjekter som utføres av universiteter, sykehus, forskningsstiftelse både nasjonalt og internasjonalt.
The objective of the research is increased understanding of the causal mechanisms of cancer and increasing progress in cancer prevention. 
Målsettingen for forskningen er økt forståelse av årsaksmekanismer for kreft og å øke fremgangen i kreftforebyggende arbeide.
Nordic and international collaboration 
Nordisk og nasjonalt samarbeid
BioHealth Norway is a national collaboration between the NIPH and the Universities of Oslo, Bergen, Trondheim and Tromsø in genetic epidemiological research. 
Biohealth Norway er et nasjonalt samarbeid mellom FHI og Universitetene i Oslo, Bergen, Trondheim og Tromsø innen genetisk epidemiologisk forskning.
The partnership is funded by the Norwegian Research Council's FUGE program (functional genomics). 
Samarbeidet er finansiert gjennom Forskningsrådets FUGE-program (funksjonell genomforskning).
The project period for BioHealth is 2007-2012. 
Prosjektperioden for Biohealth er 2007-2012.
Biohealth is based on biological samples, clinical research and health data from approximately 450,000 adults and children from the population cohorts MoBa and CONOR (Cohort of Norway). 
Biohealth er basert på biologiske prøver, kliniske målinger og helsedata fra ca 450 000 voksne og barn fra populasjonskohortene MoBa og CONOR (Cohort of Norway).
The main objective of Biohealth is better health by encouraging research that contributes to the identification of the cause of disease and thus improves prevention and treatment. 
Hovedmålet med Biohealth er bedre helse gjennom å stimulere til forskningsprosjekter som kan bidra til identifisering av årsaker til sykdom og dermed bedre forebygging og behandling av sykdom.
After completion of FUGE's financing of Biohealth in 2012, the national consortium and research infrastructure developed continues as Biobank Norway. 
Etter avslutning av FUGEs finansiering av Biohealth i 2012 vil det nasjonale konsortiet og forskningsinfrastrukturen utviklet gjennom Biohealth drives videre som Biobank Norge.
In addition, the consortium has been expanded with the four regional health authorities in Norway to include the clinical research biobanks as well as the population-based health studies and biobanks. 
Biobank Norge er en videreføring av samarbeidet mellom partnerne i Biohealth, og i tillegg er konsortiet utvidet med de fire regionale helseforetakene i Norge.
The long-term goal is to establish Biobank Norway as the national research biobank in Norway, with biobanks located in two locations, at the NIPH in Oslo and at NTNU / HUNT. 
Langsiktig mål er å etablere Biobank Norway som den nasjonale forskningsbiobanken i Norge, med biobanker lokalisert på to steder; ved Folkehelseinstituttet i Oslo (hvor biologisk materiale tilhørende MoBa lagres), og ved NTNU/HUNT i Levanger (hvor blant annet CONOR-materialet lagres).
Biobank Norway also aims to maximize the use of biobanks as a starting point for research and to offer competitive biobank services at a high international level. 
Biobank Norge har også som mål å maksimere bruken av biobanker som utgangspunkt for forskning og tilby konkurransedyktige biobank-tjenester på høyt internasjonalt nivå.
A systematic literature search and provide an overview of the available documentation on the psychometric properties of the original version of the Health of the Nation Outcome Scales (HoNOS). 
Oppdraget var å finne litteratur/forskning og gi en oversikt over om de psykometriske egenskapene til den engelske testen Health of the Nation Outcome Scales (HoNOS).
We pre-defined a strategy for a systematic literature search. 
Vi utarbeidet en søkestrategi for et systematisk litteratursøk.
Two members of the project team independantly read the titles and assessed the references accorting to our pre-defined inclusion criteria. 
To personer gikk uavhengig av hverandere gjennom identifiserte referanser og vurderte relevans i forhold til de forhåndsdefinerte inklusjonskriteriene.
Psychometric assessment of the Clock Drawing Test 
Måleegenskaper ved Klokketesten
The Clock Drawing Test has generally adequate psychometric properties as a screening instrument for mild to moderate cognitive impairment. 
Klokketesten har overordnet sett adekvate psykometriske egenskaper som et screeninginstrument for kognitiv svikt.
The Clock Drawing Test encompasses only some of the aspects of cognitive functioning. 
Klokketesten fanger bare opp enkelte aspekter ved kognitiv fungering.
ISBN (digital): 978-82-8121-968-7, ISSN (digital): 1890 - 1298. 
ISBN (elektronisk): 978-82-8121-968-7, ISSN (elektronisk): 1890 - 1298.
The Norwegian Knowledge Centre for the Health Services is commissioned by the Norwegian Directorate of Health to undertake a review and assessment of research on psychometric properties of psychiatric measures used in Norway. 
Nasjonalt kunnskapssenter for helsetjenesten skal, på oppdrag fra Helsedirektoratet vurdere måleegenskapene (reliabilitet og validitet) av psykologiske tester og psykiatriske måleinstrumenter brukt i helsetjenesten i Norge.
In this report we were commissioned to identify research on the psychometric properties of the Clock Drawing Test (CDT) and provide an assessment of the test. 
Oppdraget i denne rapporten var å identifisere forskning om måleegenskapene ved klokketesten (KT) og gi en omtale av testen.
Description of Clock Drawing Test 
Beskrivelse av klokketesten
The Clock Drawing Test is a visual (non-verbal) screening instrument for measuring mild to moderate cognitive impairment. 
Klokketesten er et visuelt (non-verbal) screeninginstrument for kartlegging av milde til moderate kognitive vansker hos voksne og eldre.
The Test has been in use since the 1950's. 
Klokketesten har eksistert siden 1950-tallet.
The first published standardized scoring version was by Freedman and Kaplan in 1994. 
Den første standardiserte skåringsversjonen ble utgitt av Freedman og Kaplan i 1994.
Design and task instruction of the Clock drawing test varies somewhat according to the scoring system used. 
Klokketestens utforming og oppgaveinstruks varierer noe med ulike skåringssystemer.
The most common is that the test person is instructed to draw a round clock circle with two clock arms facing towards a given time point. 
Det vanligste er at den som blir testet skal tegne en rund klokkeskive, tegne inn tallene og tegne inn viserne på et angitt tidspunkt.
No special skills are required to administer the test. 
Det er ingen spesielle kompetansekrav for å administrere klokketesten.
Two researchers have identified publications according to inclusion criteria and extracted relevant psychometric data from full text. 
To forskere har gjennomgått identifiserte publikasjoner, vurdert relevans i forhold til inklusjonskriteriene og ekstrahert relevante psyometridata.
Alle authors have contributed to writing the report under supervision by the last author. 
Alle medforfattere har bidratt til skriving av rapporten.
When screening for possible dementia, test sensitivity is reported from 67% to 98% and spesifisity from 69% to 95%, and correlation to the Mini Mental State Examination 0,79. 
Ved bruk av testen i utredning av mulig demens, er sensitivitet rapportert fra 67% til 98% og spesifisitet fra 69% til 95%, og en korrelasjon med Mini Mental State Examination på 0,79.
Relevant Norwegian population studies were not identified, but a Norwegian test version named KT-NR2 was found. 
Vi fant ingen relevante norske studier, men fant en norsk versjon som heter KT-NR2.
This is a publication from the Norwegian Knowledge Centre for the Health Services. 
Dette er en publikasjon fra Nasjonalt kunnskapssenter for helsetjenesten.
The Knowledge Centre became part of the Norwegian Institute of Public Health 01/01/2016. 
Kunnskapssenteret ble en del av Folkehelseinstituttet 01.01.2016.
The report includes antiviral medicine use and surveillance data about viral resistance for 2015. 
Rapporten inneholder informasjon vedrørende bruk av antivirale midler og virusresistensdata i Norge for 2015.
ISBN: 978-82-8082-769-2, ISBN (digital): 978-82-8082-770-8. 
ISBN: 978-82-8082-769-2, ISBN (elektronisk): 978-82-8082-770-8.
In addition to relevant topics regarding these viruses, this report includes a summary of new antivirals against hepatitis C virus infection and the need for resistance testing. 
I tillegg til relevante tema vedrørende disse virus, inneholder årets rapport et sammendrag om nyere antivirale midler mot kronisk hepatitt C og behov for resistensbestemmelse av hepatitt C-virus.
The report is available in English. 
Vi håper materialet vil være av interesse for mange.
Elvsaas I-K Ø, Ormstad SS, Juvet LK, Fure B. Rehabilitation of children with myelomeningocele (MMC). 
Elvsaas I-K Ø, Ormstad SS, Juvet LK, Fure B. Oppfølging av barn med ryggmargsbrokk (MMC) .
TRS National Resource Centre for Rare Disorders at Sunnaas Rehabilitation Hospital HF, asked The Norwegian Knowledge Centre for the Health Services to do systematic search on rehabilitation of children with myelomeningocele (MMC). 
Nasjonalt kunnskapssenter for helsetjenesten fikk i oppdrag fra TRS kompetansesenter for sjeldne diagnoser, Sunnaas sykehus HF, å utføre et systematisk søk etter litteratur om tiltak for oppfølging av barn med ryggmargsbrokk (MMC).
Methods and results, part 1 
Metode og resultater, del 1
In May 2010 links to UpToDate og Best Practice were given to the TRS National Resource Centre for Rare Disorders at Sunnaas Rehabilitation Hospital HF. 
I mai 2010 fikk oppdragsgiver overlevert lenker til litteratur om oppfølging av MMC i databasene UpToDate og Best Practice.
Method and results, part 2 
Metode og resultater, del 2
A total of 281 references were indentified. 
Totalt ble 281 referanser identifisert.
The whole search result was divided into groups of: exercise (no. 58), cognition (no. 73), urology/bowel (no. 46), other (no. 68) and not relevant (no. 36). 
Oppdragsgiver ønsket å sortere alle treffene i følgende grupper: bevegelse (58 stk), kognisjon (73 stk), urologi/tarm (46 stk), annet (68 stk) og ikke relevant (36 stk).
References and abstracts were handed over in February 2011. 
Referanser og sammendrag av artiklene, ble overlevert oppdragsgiver i februar 2011.
Historical Archives: This content is archived and will not be updated. 
Historisk arkiv: Dette innholdet er arkivert og blir ikke oppdatert.
People who were already overweight in adolescence (14-19 years old) have an increased mortality rate from a range of chronic diseases as adults; endocrine, nutritional and metabolic diseases, cardiovascular diseases, colon cancer and respiratory diseases. 
Personer som var overvektige allerede i ungdomsårene (14-19 år) hadde en økt dødelighet av en rekke sykdommer i voksen alder; sykdommer i hormonsystemet og ernærings-/stoffskifte sykdommer, hjerte-karsykdommer, tykktarmskreft og åndedrettssykdommer.
There were also many cases of sudden death in this group. 
Det var også flere tilfeller av plutselig død i denne gruppen.
The incidence of obesity among children and adolescents has increased worldwide, but the long-term effects, both with regards to ill-health and mortality rate, are insufficiently documented. 
Forekomsten av fedme blant barn og ungdom har økt over hele verden, men langtidsvirkningene både med hensyn til sykelighet og dødelighet er foreløpig ikke godt nok kartlagt.
- We found that increasing degrees of obesity among adolescents lead to an unfavourable development in the mortality rate from a range of significant causes of deaths, concludes Professor Tone Bjørge at the Department of Public Health and Primary Health Care, University of Bergen and researcher with the Medical Birth Registry at the NIPH. 
- Vi fant at økende grad av fedme blant ungdom kan føre til en ugunstig utvikling i dødeligheten av en rekke viktige dødsårsaker, konkluderer professor Tone Bjørge ved Institutt for samfunnsmedisinske fag, Universitetet i Bergen og forsker ved avdeling for Medisinsk fødselsregister, Folkehelseinstituttet.
- Those who were overweight in adolescence, both men and women, had an increased mortality rate from endocrine (hormone system) and nutritional/metabolic diseases, cardiovascular diseases (especially ischaemic heart disease), colon cancer and respiratory diseases. 
- De som var overvektige i ungdomsårene, både menn og kvinner, hadde en økt dødelighet av indresekretoriske (hormonsystemet) og ernærings-/stoffskifte sykdommer, hjerte-karsykdommer (spesielt av iskemisk hjertesykdom), tykktarmskreft og åndedrettssykdommer.
Bjørge is the primary author of the article "Body mass index in adolescence in relation to cause-specific mortality: A follow-up of 230,000 Norwegian adolescents" that is recently published in the American Journal of Epidemiology. 
Bjørge er førsteforfatter av artikkelen "Body mass index in adolescence in relation to cause-specific mortality: A follow-up of 230,000 Norwegian adolescents" som er publisert i tidsskriftet American Journal of Epidemiology.
During the follow-up period, on average 35 years, nearly 10 000 deaths were registered in this group. 
I løpet av oppfølgingsperioden, som i gjennomsnitt var 35 år, ble det registrert nesten 10 000 dødsfall i denne gruppen.
Statistics, infectious disease modelling and surveillance. 
Statistikk, modellering og overvåkning av infeksjonssykdommer.
Researcher/Associate Professor at the Department of Biostatistics, University of Oslo (UiO). 
Forsker/førsteamanuensis ved Avdeling for biostatistikk, UiO.
PhD in biostatistics from UiO and MSc in industrial mathematics from NTNU, Trondheim. 
PhD i biostatistikk fra UiO og sivilingeniør (MSc) i industriell matematikk fra NTNU.
Research interests include methods for causal inference, survival analysis, observational studies, epidemiologi, registry data, infectious disease modelling and surveillance. 
Forskningsområder inkluderer metoder for kausal inferens, levetidsanalyse, observasjonelle studier, epidemiologi, registerdata, modellering og overvåkning av infeksjonssykdommer.
Diabetes in Norway 
Diabetes i Norge
More and more people are living with diabetes but the number of new annual cases has stabilised. 
Stadig flere lever med diabetes, men antall nye årlige tilfeller kan ha flatet ut.
About 245,000 people (4.7 per cent) have a diabetes diagnosis. 
Om lag 245 000 personer (4,7 prosent) har kjent diabetesdiagnose.
In addition, there are a number of unknown cases. 
I tillegg er det et antall ukjente tilfeller.
300 children develop type 1 diabetes every year. 
300 barn får hvert år type 1 diabetes.
1 in 20 Norwegians have been diagnosed with diabetes (245,000 individuals). 
1 av 20 nordmenn har kjent diabetesdiagnose, totalt omkring 245 000 personer.
Of these, estimates show that 28,000 have type 1 diabetes and 216,000 have type 2 diabetes. 
Av disse er det beregnet at 28 000 har type 1 diabetes og 216 000 type 2 diabetes.
In addition, many may be unaware that they have diabetes. 
Trolig er det et i tillegg mange som ikke vet at de har diabetes.
Among 80-year-olds, 1 in 9 have diabetes. 
Blant 80-åringer har 1 av 9 diabetes.
Drug statistics suggest that the number of new cases of type 2 diabetes are no longer increasing. 
Legemiddelstatistikken tyder på at antall nye tilfeller av type 2 diabetes ikke lenger øker.
Type 2 diabetes can be prevented with increased physical activity and weight reduction. 
Type 2-diabetes kan i stor grad forebygges med økt fysisk aktivitet og vektreduksjon.
Individuals from South Asia and Africa have a higher risk of type 2 diabetes than other ethnic groups in the population. 
Personer fra Sør-Asia og Afrika har høyere risiko for type 2 diabetes enn andre etniske grupper i befolkningen.
Diabetes is associated with serious complications and contributes significantly to the disease burden in Norway and worldwide. 
Diabetes er forbundet med alvorlige komplikasjoner og bidrar vesentlig til sykdomsbyrden i Norge og resten av verden.
What is diabetes? 
Hva er diabetes?
Type 2 diabetes is caused by a combination of impaired insulin secretion and insulin resistince (lack of insulin function). 
Type 2 diabetes skyldes ofte både insulinmangel og at insulin har dårlig virkning.
Number of diabetics in Norway 
Antall med diabetes i Norge
Diabetes is one of the most common chronic diseases in Norway yet we do not how many people have diagnosed or undiagnosed diabetes. 
Diabetes er en av de hyppigste folkesykdommene, men vi har ikke landsdekkende undersøkelser som kan vise hvor mange som har diagnostisert diabetes eller ukjent diabetes.
By combining data from the Norwegian Prescription Database, the Health Studies in Nord-Trøndelag, Tromsø and some other studies, we can still obtain a reasonable estimate of the diabetes morbidity in Norway. 
Ved å kombinere data fra Reseptregisteret, Helseundersøkelsene i Nord-Trøndelag, Tromsø og enkelte andre undersøkelser kan vi likevel danne oss et rimelig bilde av diabetessykeligheten i Norge.
Number with type 1 and type 2 diabetes 
Antall med type 1- og type 2-diabetes
Of these, approximately 28,000 have type 1 diabetes and 216,000 have type 2 diabetes. 
Av disse har cirka 28 000 type 1-diabetes og 216 000 type 2-diabetes.
Unknown cases were not included. 
Ukjente tilfeller ikke inkludert.
The figures in the figure above are based on the following calculation: 
Tallene i figuren ovenfor er basert på følgende beregning:
28,000 have type 1 diabetes. 
28 000 har type 1 diabetes.
Calculations from the Norwegian Prescription Database estimate that 28,000 people (0.6 per cent of the population) had type 1 diabetes in 2013 (Strøm, 2014). 
Beregninger fra Reseptregisteret i Norge anslår at 28 000 personer (0,6 prosent av befolkningen) hadde type 1-diabetes i 2013 (Strøm, 2014).
Data from the Norwegian Prescription Database show that 183,000 people (3.5 per cent of the population) used blood glucose-lowering drugs in 2016. 
Data fra Reseptregisteret viser at 183 000 personer (3,5 prosent av befolkningen) brukte blodsukkersenkende legemidler i 2016.
Most of these have type 1 or type 2 diabetes. 
De fleste av disse har type 1- eller type 2-diabetes.
Excluding those with type 1 diabetes, this means that nearly 3 per cent of the population (156,000) have type 2 diabetes that is treated with blood glucose-lowering drugs. 
Fratrukket de som har type 1 diabetes, betyr dette at nær 3 prosent av befolkningen (156 000) har type 2-diabetes som behandles med blodsukkersenkende legemidler.
These drugs are also used to treat gestational diabetes, polycystic ovary syndrome and obesity although we do not know how many are treated. 
Blodglukosesenkende legemidler brukes også i noen grad i behandling av svangerskapsdiabetes, polycystisk ovariesyndrom og fedme, vi har ikke tall for hvor mange dette gjelder.
The numbers are therefore approximate. 
Tallene er derfor cirkatall.
60,000 people are treated for type 2 diabetes with diet and exercise. 
60 000 behandles for type 2 diabetes med kost og mosjon.
Figures from representative general practitioners in 2005 showed that 28 per cent of patients with type 2 diabetes were treated with diet and / or exercise and 72 per cent with drugs (Cooper, 2009). 
Tall fra representative fastlegepraksiser i 2005 viste at 28 prosent av pasienter med type 2-diabetes ble behandlet kun med kost og/eller mosjon og 72 prosent med legemidler (Cooper, 2009).
Of these, just over 60,000 people (28 per cent) are treated with diet and / or exercise only. 
Av disse behandles drøyt 60 000 personer (28 prosent) kun med kost og/eller mosjon.
The estimate of 28 per cent may have changed since 2005 and must be interpreted with caution. 
Anslaget på 28 prosent kan ha endret seg siden 2005 og må tolkes med forsiktighet
Total: The conclusion is that approximately 244,000 people - rounded up to 245,000 - have diagnosed diabetes, type 1 or type 2. 
Totalt: Konklusjonen er at til sammen har om lag 244 000 personer - avrundet til 245 000 - diagnostisert og dermed kjent diabetes, enten type 1- eller type 2.
This accounts for 4.7 per cent of the population. 
Dette utgjør 4,7 prosent av befolkningen.
Trends over time 
Utvikling over tid
More and more people are living with diabetes 
Stadig flere lever med diabetes
Data from the Prescription Database show that the number of people using blood glucose-lowering drugs has increased each year from approximately 110,000 people (2.5 per cent of the population) in 2004 to around 183,000 people (3.5 per cent of the population) in 2016, see Figure 3. 
Data fra Reseptregisteret viser at antallet som bruker blodsukkersenkende legemidler har økt for hvert år fra cirka 110 000 personer (2,5 prosent av befolkningen) i 2004 til rundt 183 000 personer (3,5 prosent av befolkningen) i 2016, se figur 3.
Figure 2: Influencing factors for development of type 2 diabetes. 
Figur 2: Påvirkningsfaktorer for utbredelse av type 2-diabetes.
Illustration: Norwegian Institute of Public Health, adapted from Ma & Tong, 2010. 
Illustrasjon: Folkehelseinstituttet basert på Ma & Tong, 2010.
New diagnoses may have levelled off 
Antallet med nyoppdaget diabetes kan ha flatet ut
Every year, approximately 15,000-16,000 new patients begin to take drugs to lower their blood glucose levels. 
Rundt 15 000-16 000 nye pasienter starter med blodsukkersenkende legemidler hvert år.
The figures have not increased in the period 2006-2011 (Strøm et al, 2014). 
Antallet har ikke økt i perioden 2006-2011 (Strøm, 2014).
This suggests that the number of newly diagnosed type 2 diabetes cases per year is no longer increasing. 
Dette antyder at det årlige antallet personer med nyoppdaget type 2-diabetes ikke lenger øker.
Source: Norwegian Prescription Database 
Kilde: Reseptregisteret, Folkehelseinstituttet.
Differences between population groups 
Forskjeller mellom ulike grupper i befolkningen
Gender: In total, more men than women have diabetes, on average there are eight women per ten men with diabetes in Norway (Strøm, 2014). 
Kjønn: Totalt er det flere menn enn kvinner som har diabetes, gjennomsnittlig er det åtte kvinner per ti menn med diabetes i Norge (Strøm, 2014).
There is some variation in gender differences with age and ethnic group, see section on immigrants below. 
Det er noe variasjon i kjønnsforskjellene med alder og etnisk gruppe, se avsnitt om innvandrere nedenfor.