natgillin/translations-raw huggingface dataset:
About 12 percent of the bonds are in currencies from emerging markets. 
Om lag 12 prosent av investeringene i statsobligasjoner er utstedt i valutaene til fremvoksende økonomier.
These bonds generally have an investment grade credit rating. 
Disse obligasjonene vil normalt ha en høy kredittvurdering og være omsettelige.
Corporate bonds 
Selskapsobligasjoner
The investments in corporate bonds include debt issued by companies as well as covered bonds, or debt issued by banks that are secured by a portfolio of mortgage loans. 
Fondets investeringer i obligasjoner utstedt av selskapssektoren omfatter obligasjoner utstedt av selskaper og obligasjoner utstedt av banker med pant i boliglån, såkalte obligasjoner med fortrinnsrett.
Corporate bonds normally provide a higher return than government bonds. 
Obligasjoner i denne sektoren gir normalt en noe høyere avkastning enn statsobligasjoner.
All corporate bond investments are made after a credit assessment, either external or internal. 
Alle fondets investeringer i selskapsobligasjoner blir kredittvurdert, enten eksternt eller internt.
Holdings in non-investment grade bonds are targeted to not exceed 5 percent of the overall fixed-income portfolio. 
Forvaltningen tar sikte på at obligasjoner med kredittvurdering lavere enn «investment grade» ikke utgjør mer enn 5 prosent av fondets samlede obligasjonsbeholdning.
HOLDINGS IN FIXED-INCOME MARKETS 
FONDETS EIERANDELER I obligasjonsmarkedene
Percentage of market value of bonds in the benchmark index 
I prosent av markedsverdien til obligasjoner i referanseindeksen
Source: Bloomberg Barclays Indices, Norges Bank Investment Management 
Kilde: Bloomberg Barclays Indices, Norges Bank Investment Management
The fund's largest bond holdings as at 30 June 2017. 
Fondets største obligasjonsbeholdninger per 30. juni 2017.
United States of America 
Amerikanske stat
58,006 
58 006
41,903 
41 903
Kreditanstalt für Wiederaufbau 
Kreditanstalt für Wiederaufbau
33,451 
33 451
See all fixed-income investments 
alle fondets renteINVESTERINGEr
The NFI co-financing of conferences programme has been established to strengthen the ability of academic institutions in Norway to organise conferences on topics in financial economics, beyond recurring and periodical conferences and seminars at the academic institutions. 
Programmet har blitt opprettet for å styrke akademiske institusjoners mulighet til å organisere og være vertskap for konferanser som går ut over gjentagende konferanser og annen rutinevirksomhet ved institusjonene.
Allocations for co-financing of conferences or similar events will be considered on an ongoing basis. 
Tildelinger av midler vil bli vurdert løpende.
granted support 
TILDELT STØTTE
BI is organizing and hosting the 43rd annual European Finance Association Conference (EFA) in Oslo in August 2016 with support from the NFI. 
BI har blitt tildelt støtte til å arrangere den 43 årlige European Finance Association (EFA) konferansen i Oslo i august 2016.
Any views expressed in the Discussion Notes are not necessarily held by our organisation. 
Organisasjonen deler ikke nødvendigvis alle synspunkter som uttrykkes i diskusjonsnotatene.
The series is written by employees, and is informed by our investment research and our experience as a large, long-term asset manager. 
Notatene er skrevet av ansatte, og baserer seg på vår forskning og erfaring som en stor, langsiktig fondsforvalter.
All years2017201620152014201320122011 
alle år2017201620152014201320122011
Discussion note 3 - 19 September 2017 
Diskusjonsnotat 3 - 19. september 2017
The liquidity of a diversified portfolio 
Likviditeten i en diversifisert portefølje
Discussion note 2 - 4 September 2017 
Diskusjonsnotat 2 - 4. september 2017
Corporate bonds in a multi-asset portfolio 
Selskapsobligasjoner i en diversifisert aksje- og renteportefølje
Discussion note 1 - 29 August 2017 
Diskusjonsnotat 1 - 29. august 2017
International diversification for long-term investors 
Internasjonal diversifisering for langsiktige investorer
Discussion Note 4 - 1 December 2016 
Diskusjonsnotat 4 - 1. desember 2016
Asset allocation with government revenues and spending commitments 
Aktivaallokering med statlige inntekter og utgiftsforpliktelser
Discussion note 3 - 1 December 2016 
Diskusjonsnotat 3 - 1. desember 2016
Global growth and equity returns 
Global vekst og avkastning på aksjer
Discussion Note 2 - 14 November 2016 
Diskusjonsnotat 2 - 14. november 2016
Risk and return of different asset allocations 
Risiko og avkastning for ulike fordelinger mellom aktivaklasser
Discussion note 1 - 7 October 2016 
Diskusjonsnotat 1 - 7. oktober 2016
The equity risk premium 
Aksjemarkedets risikopremie
Discussion note 5 - 8 December 2015 
Diskusjonsnotat 5 - 8. desember 2015
Infrastructure investments in less mature markets 
Infrastrukturinvesteringer i mindre modne markeder
Discussion note 4 - 8 December 2015 
Diskusjonsnotat 4 - 8. desember 2015
Renewable energy investments 
Investeringer i fornybar energi
Discussion Note 3 - 2 December 2015 
Diskusjonsnotat 3 - 2. desember 2015
The Quality Factor 
Kvalitetsfaktoren
Discussion note 2 - 6 November 2015 
Diskusjonsnotat 2 - 6. november 2015
Global trends and their impact on real estate 
Globale trenders innvirkning på eiendomsinvesteringer
Discussion note 1 - 6 November 2015 
Diskusjonsnotat 1 - 6. november 2015
The diversification potential of real estate 
Eiendomsinvesteringers diversifikasjonspotensial
Discussion note 6 - 25 November 2014 
Diskusjonsnotat 6 - 25. november 2014
BENCHMARK DESIGN FOR AN ACTIVE INVESTMENT PROCESS 
Design av referanseindekser for en aktiv investeringsprosess
Discussion note 5 - 9 September 2014 
Diskusjonsnotat 5 - 10. september 2014
Free Float Adjustments in Global Equity Portfolios 
Friflytjusteringer i globale aksjeindekser
Discussion note 4 - 26 May 2014 
DISKUSJONSNOTAT 4 - 26. mai 2014
Syndicated loans 
syndikerte lån
A Discussion Note on the market for investments in syndicated loans. 
I dette diskusjonsnotatet ser vi på markedet for investeringer i syndikerte lån.
discussion note 3 - 18 March 2014 
Diskusjonsnotat 3 - 18. mars 2014
Currency Carry Trade 
«Carry trade» i valutamarkedet
In this note we survey the academic literature and provide empirical evidence related to the carry trade in foreign exchange markets. 
I dette notatet gjennomgår vi akademisk litteratur og fremlegger empiriske bevis knyttet til investeringsstrategien «carry trade» i valutamarkedet.
Discussion note 2 - 28 January 2014 
Diskusjonsnotat 2 - 28. januar 2014
Global equity indices – a comparative study between FTSE and MSCI 
Globale aksjeindekser – en komparativ analyse av MSCI og FTSE
In this note we present a review of construction practices and performance of global equity benchmarks from the perspective of a large long-term global asset owner. 
I dette notatet gjennomgår vi viktige steg i konstruksjonen av globale aksjeindekser, og vi presenterer en analyse av avkastningen til de globale aksjeindeksene til MSCI og FTSE.
discussion note 1 - 2014 14 January 2014 
Diskusjonsnotat 1 - 14. januar 2014
Momentum in Futures Market 
Momentumeffekten i tidsserier fra futuresmarkedet
In this note, we survey the academic literature and provide empirical evidence related to time-series momentum strategies in the futures markets. 
I dette notatet går vi gjennom de omfattende empiriske bevisene for momentumeffekten i tidsserier fra futuresmarkedet.
DISCUSSION NOTE 2 - 21 November 2013 
DISKUSJONSNOTAT 2 - 21. november 2013
Infrastructure investments 
Investeringer i infrastruktur
DISCUSSION NOTE 1 - 10 September 2013 
Diskusjonsnotat 1 - 16. september 2013
High Frequency Trading – An Asset Manager's Perspective 
Høyfrekvent handel – fra en forvalters perspektiv
In this note we review the rapidly expanding literature in the area of market microstructure, high frequency and computer-based trading. 
I dette notatet gjennomgår vi den raskt voksende litteraturen innen fagområdet markedsmikrostruktur, høyfrekvent og datamaskinbasert handel.
On the back of this and based on our own investment and trading experiences, we highlight issues of concern to large long-term global investors. 
På bakgrunn av dette og basert på våre egne investerings- og handelserfaringer, ser vi nærmere på spørsmål som angår store og langsiktige globale investorer.
Discussion note 16 - 4 December 2012 
Diskusjonsnotat 16 - 4. desember 2012
The Value Effect 
Notat om verdieffekten
DISCUSSION NOTE 15 - 22 November 2012 
DISKUSJONSNOTAT 15 - 22. november 2012
Modelling the implied tail risk of foreign exchange 
Notat om prising av halerisiko for valutaposisjoner
From a risk management perspective, tail risks and return distribution asymmetries of investments are important to analyse. 
Halerisiko og skjevheter i avkastningsfordelingen er viktig å analysere, sett fra et risikostyringsperspektiv.
In this note, we describe a modelling approach that addresses some of the weaknesses of standard risk models. 
I dette notatet beskriver vi en modell som søker å adressere noen svakheter ved standardmodeller for styring av risiko.
Discussion Note 14 - 19 November 2012 
Diskusjonsnotat 14 - 19. november 2012
Corporate governance 
Selskapsstyring
In this discussion note, NBIM’s expectations on corporate governance are presented. 
Norges Bank Investment Management har fremlagt et diskusjonsnotat om sine forventninger til god selskapsstyring.
Expectations directed at boards are discussed, as is the rationale for focusing on board ccountability and equal treatment of shareholders. 
Notatet drøfter hvilke forventninger en bør ha til styret i aksjeselskaper, og fremlegger begrunnelser for at Norges Bank Investment Management fokuserer på styrets ansvar og på likebehandling av aksjonærer.
In the discussion, the academic literature underpinning NBIM’s approach to corporate governance and opinions offered by leading industry ractitioners are presented. 
Notatet presenterer innsikter fra den akademiske litteraturen og synspunkter fra ledende praktikere, og peker på hvordan slik kunnskap underbygger fondets tilnærming til selskapsstyring.
Two sets of expectations are included as appendices that conclude the note. 
Som en konklusjon fremlegges to sett av konkrete forventinger, ett for hvert fokusområde.
Discussion Note 13 - 19 November 2012 
Diskusjonsnotat 13 - 19. november 2012
Well-functioning financial markets 
Velfungerende finansmarkeder
In this note we discuss the theoretical foundation for well-functioning financial markets and why well-functioning financial markets are essential to reach the objective for the management of the Fund. 
I dette notatet diskuterer vi det teoretiske begrepet velfungerende finansmarkeder og hvorfor velfungerende markeder er en viktig forutsetning for å nå målet for forvaltningen av fondet.
Against this background we discuss, how NBIM may work to influence how the markets we invest in function. 
Avslutningsvis diskuterer vi hvordan Norges Bank Investment Management kan arbeide dersom vi ønsker å påvirke hvordan markedene vi investerer i fungerer.
DISCUSSION NOTE 12 - 15 October 2012 
Diskusjonsnotat 12 - 9. november 2012
A Survey of the Small-firm Effect 
Størrelseseffekten av bedrifter
The small-firm effect (SFE) refers to the long-term average excess returns that a portfolio of small-capitalisation stocks earns over a portfolio of large-capitalisation stocks. 
Den langsiktige gjennomsnittlige meravkastningen en aksjeportefølje av småbedrifter gir sammenlignet med en tilsvarende portefølje av større bedrifter, kalles på fagspråket «the small-firm effect» (SFE), ofte omtalt som størrelseseffekten.
In this note, we review the extensive empirical evidence on the SFE and the various theoretical explanations that researchers have put forward for the effect. 
I dette notatet går vi gjennom de omfattende empiriske bevisene for størrelseseffekten samt de forskjellige teoretiske forklaringene som forskere har lagt frem for denne.
Discussion note 11 - 18 September 2012 
Diskusjonsnotat 11 - 26. september 2012
Board appointment practices - an international overview 
Praksis for oppnevnelse av styremedlemmer – en internasjonal oversikt
Shareholders receive return on their invested equity only after the company has ensured the fulfilment of obligations to all other parties. 
Aksjonærer mottar avkastning på investert egenkapital først etter at selskapet har dekket sine forpliktelser overfor tredjemann.
Shareholders are therefore rightly given prerogatives to influence the company, through the approval of certain corporate decisions including, not least, the appointing of the board. 
Aksjonærer har derfor med rette forrett på å utøve innflytelse på selskapet i form av godkjennelse av visse selskapsrettslige handlinger, ikke minst oppnevnelse av selskapets styre.
This note provides a brief overview of board appointment practices in 10 equity markets. 
Dette notatet gir en kort oversikt over praksisen som følges ved oppnevnelse av styremedlemmer i 10 aksjemarkeder.
It does not seek or claim to give a full description of all relevant aspects or considerations. 
Notater er på ingen måte uttømmende om alle relevante sider eller betraktninger.
DISCUSSION NOTE 10 - 17 August 2012 
Diskusjonsnotat 10 - 20. august 2012
Risks and Rewards of Inflation-Linked Bonds 
Risiko og avkastning i realrenteobligasjoner
Inflation-linked bonds are fixed-income securities whose principal and coupons are linked to price indices. 
Realrenteobligasjoner er rentepapirer hvor hovedstolen og kupongene er knyttet opp til utviklingen i prisindekser.
They are designed to eliminate the risk of unexpected inflation to the holders of the bonds. 
Realrenteobligasjoner er konstruert for å gi investorer i slike obligasjoner en sikker realavkastning.
In this discussion note, we compare the risks and rewards of inflation-linked bonds with those of nominal fixed-income securities. 
I dette notatet sammenligner vi risiko- og avkastningsegenskapene i realrenteobligasjoner med tilsvarende for nominelle obligasjoner.
We also evaluate the role of index-linked bonds in diversified portfolios. 
Vi ser også på hvilken rolle realrenteobligasjoner spiller i diversifiserte porteføljer.
Discussion NOTE 9 - 17 August 2012 
Diskusjonsnotat 9 - 20. august 2012
The Structure of Inflation-Linked Bond Markets 
Strukturen i markedet for realrenteobligasjoner
We describe the market structure of global inflation-linked bonds to evaluate to what degree they constitute an investable and homogeneous asset class. 
Vi ser særlig på veksten, størrelsen og sammensettingen av markedet i forhold til markedet for nominelle obligasjoner.
Discussion NOTE 8 - 30 March 2012 
DISKUSJONSNOTAT 3 - 30. mars 2012
Capturing Systematic Risk Premia 
Empirisk analyse av rebalanseringsstrategier
Discussion NOTE 6 - 30 March 2012 
DISKUSJONSNOTAT 6 - 30. mars 2012
Risks and Rewards in Emerging Equity Markets 
Risiko og avkastning i fremvoksende aksjemarkeder
We survey the literature on the risks and rewards in emerging equity markets. 
Vi ser på litteraturen om risiko og avkastning i fremvoksende aksjemarkeder.
Drawing on theoretical and empirical arguments, we assess whether a long-term investor should have a strategic allocation to these markets that deviates substantially from the market capitalisation weights. 
Vi ser på teoretiske og empiriske forhold, og vurderer hvorvidt en langsiktig investor bør ha en strategisk allokering til denne type marked som avviker vesentlig fra markedskapitaliseringsvektinger.
Discussion NOTE 5 - 30 March 2012 
DISKUSJONSNOTAT 4 - 30. mars 2012
Discussion NOTE 4 - 30 March 2012 
DISKUSJONSNOTAT 2 - 30. mars 2012
The History of Rebalancing of the Fund 
Avkastningens forutsigbarhet og implikasjonene for rebalansering
Discussion NOTE 3 - 30 March 2012 
DISKUSJONSNOTAT 1 - 30. mars 2012
Discussion note 2 - 30 March 2012 
DISKUSJONSNOTAT 8 - 30. mars 2012
Return Predictability and Implications 
Oppfanging av systematiske risikopremier
Discussion NOTE 1 - 30 March 2012 
DISKUSJONSNOTAT 7 - 30. mars 2012
discussion note 4 - 18 March 2011 
DISKUSJONSNOTAT 4 - 18. mars 2011
The term premium 
Løpetidspremien
In this section, we review the theory and empirical evidence of the term premium. 
I dette notatet ser vi på teorien bak og empirisk belegg for løpetidspremien.
The term premium is the excess return that an investor obtains in equilibrium from committing to hold a long-term bond instead of a series of shorter-term bonds. 
Løpetidspremien er meravkastningen som en investor realiserer i likevekt, ved å forplikte seg til å holde en obligasjon med lang løpetid fremfor en serie obligasjoner med kort løpetid.
Discussion notes 3 - 18 March 2011 
DISKUSJONSNOTAT 3 - 18. mars 2011
The credit premium 
Kredittpremien
In this section, we review the theory and empirical evidence of the credit premium. 
I dette notatet ser vi på teorien bak og empirisk belegg for kredittpremien.
The credit premium is the excess return that an investor obtains for holding bonds issued by entities other than governments. 
Kredittpremien er meravkastningen som en investor realiserer ved å holde obligasjoner utstedt av ikke-statlige utstedere.
A natural starting point for this objective is to discuss the so-called “credit spread puzzle” and different attempts to resolve it. 
Et naturlig utgangspunkt er å se på den såkalte kredittspreadgåten, og forskjellige forsøke på å redegjøre for denne gåten.
Discussion notes 2 - 18 March 2011 
DISKUSJONSNOTAT 1 - 18. mars 2011
Prospective real returns in fixed income 
Om variasjon i risikopremie
Discussion notes 1 - 18 March 2011 
Diskusjonsnotat 5 - 18. mars 2011
On risk premium variation 
Risiko knyttet til statsgjeld
Topics include our focus areas children’s rights, water management and climate change. 
Våre fokusområder vann, barns rettigheter og klimaendringer inngår i dette.
Our work on industry initiatives has three main angles: we wish to develop and improve the information available to investors, we wish to support initiatives that can help companies manage risk, and we wish to contribute to improved industry practices. 
Vi ønsker å utvikle og forbedre informasjonsgrunnlaget for investorer, vi ønsker å støtte initiativer som kan hjelpe selskaper med å håndtere risiko og vi ønsker å bidra til bedre bransjepraksis.
These initiatives are typically closely related to our efforts within standard setting and ownership. 
Disse initiativene er forbundet med det arbeidet vi gjør innen standardsetting og eierskapsutøvelse.
Examples of initiatives 
Eksempler på initiativer
Norges Bank Investment Management has initiated a water and mining data initiative. 
Norges Bank Investment Management har tatt initiativ til et prosjekt for bedre data om vann og gruvedrift.
The purpose of the initiative is to expand and improve non-financial data about these sectors in a consolidated database. 
Formålet med initiativet er å utvide og forbedre informasjonen om ikke-finansielle data for disse sektorene i en felles database.
Such information is not easily available. 
Slik informasjon er ikke lett tilgjengelig.
We have therefore invited mining companies, industry experts, and mining industry associations to contribute to the development of the data. 
Vi har derfor invitert gruveselskaper, industrieksperter og bransjeorganisasjoner innen gruvesektoren til å være med på å utvikle et slikt datagrunnlag.
Norges Bank Investment Management has signed the Social and Labor Convergence Project, an initiative facilitated by the Sustainable Apparel Coalition. 
Norges Bank Investment Management har signert Social and Labor Convergence Project, et initiativ fasilitert av Sustainable Apparel Coalition.
The aim is to improve social and labour conditions in the apparel industry. 
Hensikten er å bedre sosiale og arbeidsmessige forhold innen klesbransjen.
The initiative will work to develop a standard for how companies in the industry assess social and labour conditions in their supply chains. 
Initiativet vil jobbe for å utvikle en standard for hvordan selskaper vurderer sosiale og arbeidsmessige forhold i sine leverandørkjeder.
The initiative seeks to contribute to a more sustainable apparel sector through standardised processes, common tools and a possible certification of companies and their supply chains. 
Initiativet ønsker å bidra til at bransjen utvikler seg i en bærekraftig retning gjennom standardiserte prosesser, felles verktøy og mulig sertifisering i bedriftene og tilhørende leverandørkjeder.
Norges Bank Investment Management manages the fund on behalf of the Ministry of Finance, which owns the fund on behalf of the Norwegian people. 
Norges Bank Investment Management forvalter fondet på vegne av Finansdepartementet, som står som formell eier av fondet på vegne av det norske folk.
The ministry determines the fund’s investment strategy, following advice from among others Norges Bank Investment Management and discussions in Parliament. 
Departementet bestemmer fondets investeringsstrategi, etter råd fra blant andre Norges Bank Investment Management og etter diskusjoner i Stortinget.
The management mandate defines the investment universe and the fund's strategic reference index. 
Forvaltningsmandatet definerer fondets investeringsunivers og fondets strategiske referanseindeks.
The management mandate More on the fund's governance model 
Forvaltningsmandatet Mer om fondets styringsmodell
The Ministry of Finance has on a regular basis transferred capital to the fund from the Norwegian state's petroleum revenues. 
Departementet har jevnlig overført kapital fra statens petroleumsinntekter til fondet.
The fund's capital is invested abroad, to avoid overheating the Norwegian economy and to shield it from the effects of oil price fluctuations. 
Midlene i fondet investeres utelukkende i utlandet, for å hindre at fastlandsøkonomien overopphetes og for å skjerme den fra effekten av varierende oljepriser.
The fund invests in international equity and fixed-income markets and real estate. 
Fondet investerer i internasjonale aksjer, rentepapirer og eiendom.
The aim is to have a diversified investment mix that will give the highest possible risk-adjusted return within the guidelines set by the ministry. 
Målet er å ha diversifiserte investeringer som sikrer god risikospredning og høyest mulig avkastning innenfor rammene som Finansdepartementet har fastsatt.
Full overview of the fund's investments 
Oversikt over samtlige investeringer
The fund's purpose and history 
Formålet og historien
The fund was designed to be invested for the long term, but in a way that made it possible to draw on when required. 
Det skulle også være et redskap for å håndtere de statsfinansielle utfordringene knyttet til økte pensjonsutbetalinger og avtakende petroleumsinntekter.
No political decision has been made as to when the fund may be used to cover future pension costs, and the probability of large withdrawals from the fund is limited. 
Fondet er ikke øremerket pensjoner eller andre formål, og sannsynligheten for store uttak er begrenset.
This makes the fund truly long-term. 
Dette gjør fondet virkelig langsiktig.
A film about the fund 
Jens Stoltenberg beskriver Oljefondet
Jens Stoltenberg on the fund 
Stoltenberg beskriver fondets to hovedformål.
Stoltenberg describes the fund's main purposes. 
Sigbjørn Johnsen beskriver Oljefondet
FISCAL POLICY TOOL 
FINANSPOLITISK VIRKEMIDDEL
The fund is an integrated part of the government’s annual budget. 
Fondet er integrert i det årlige statsbudsjettet.
This means the fund is fully integrated with the state budget and that net allocations to the fund reflect the total budget surplus, including petroleum revenue. 
Dette betyr at fondet er fullt integrert i statsbudsjettet, og at netto tilførsel til fondet tilsvarer det samlede budsjettoverskuddet inkludert petroleumsinntekter.
Historical market value 
Se fondets historiske verdiutvikling
Annual report to the parliament 
Årlig melding til Stortinget
Report from the Ministry of Finance to the Norwegian parliament on the management of the Government Pension Fund in 2016. 
Melding fra Finansdepartementet til Stortinget om forvaltningen av Statens pensjonsfond i 2016.
Go to the report 
Gå til meldingen
Why does Norges Bank Investment Management use cookies? 
Hvorfor benytter vi informasjonskapsler på www.nbim.no