natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The main items in Norges Bank's profit and loss account are interest and any net exchange gains or losses on foreign exchange reserves. 
Norges Banks resultat består i hovedsak av renter og eventuelle netto kursgevinster/tap fra valutareserven.
The rise in prices in international securities markets in 2004 resulted in a gain of NOK 5.7 billion, compared with a gain of NOK 4.2 billion in 2003. 
Kursoppgangen i de internasjonale verdipapirmarkedene i 2004 har medført en gevinst på 5,7 milliarder kroner mot en gevinst året før på 4,2 milliarder kroner.
Due to the appreciation of the Norwegian krone, foreign exchange reserves translated into NOK show exchange losses of NOK 10.0 billion in 2004, compared with exchange gains of NOK 12.3 billion in 2003. 
Styrkingen av den norske kronen har medført at valutabeholdningen omregnet til norske kroner viser kurstap på i alt 10,0 milliarder kroner i 2004, mot en kursgevinst på 12,3 milliarder kroner i 2003.
Exchange losses due to the appreciation of the krone have no effect on the international purchasing power of the foreign exchange reserves. 
Kurstap som skyldes styrket kronekurs har ikke betydning for valutareservenes internasjonale kjøpekraft.
At the end of 2004, Norges Bank's international reserves amounted to NOK 219.4 billion at market value and taking into account repurchase agreements and deposits. 
Ved utgangen av 2004 utgjorde de internasjonale reserver, hensyntatt gjenkjøpsavtaler og innlån, 219,4 milliarder kroner målt etter markedsverdi.
This is NOK 17.4 billion more than at end-2003. 
Dette er 17,4 milliarder kroner mer enn ved utgangen av 2003.
International reserves comprise foreign exchange reserves, gold and claims on the International Monetary Fund (IMF). 
De internasjonale reserver består av valutareserver og fordringer på Det internasjonale valutafondet (IMF).
From end-2003 to end-2004, foreign exchange reserves increased by NOK 22.3 billion to NOK 211.4 billion. 
Valutareservene økte med 22,3 milliarder kroner fra utgangen av 2003 til utgangen av 2004 og utgjorde ved årets utgang 211,4 milliarder kroner.
The increase was mainly due to foreign exchange transfers from the SDFI, the State's Direct Financial Interest in petroleum activities, and purchases of foreign exchange in the market to build up the Government Petroleum Fund, which were larger than the total amount transferred to the Petroleum Fund for 2004. 
Økningen skyldes i hovedsak at de samlede overføringer i valuta fra SDØE og løpende kjøp av valuta i markedet til oppbygging av Petroleumsfondet var større enn det totale beløp som ble overført til Petroleumsfondet for 2004.
As a result of the year's allocations, the Adjustment Fund amounts to NOK 46.1 billion. 
Etter resultatdisponering utgjør kursreguleringsfondet 46,1 milliarder kroner.
Changes in the key policy rate take effect from the first business day after the interest rate decision is announced. 
Styringsrenten har virkning fra første virkedag etter offentliggjøring av rentebeslutningen.
The sight deposit rate has been the key policy rate since June 1993. 
Foliorenten har vært styringsrenten siden juni 1993.
D-loan rate = Norges Bank's overnight lending rate. 
D-lån = Døgnlånsrenten.
The interest rate banks are charged to cover negative balances overnight on their accounts with Norges Bank. 
Renten bankene må betale dersom de har negativ saldo over natten på konto i Norges Bank.
The D-loan rate was the key policy rate from March 1986 until May 1993. 
D-lånsrenten var styringsrenten fra mars 1986 til mai 1993.
Reserve rate = The interest rate banks receive on deposits in excess of their individual quotas in Norges Bank. 
Reserverente = Renten bankene får på innskudd utover sine individuelle kvoter i Norges Bank.
1993-2000 | 1986-1993 
1993-2000 | 1986-1993
Key rate decisions since 2001: 
Rentebeslutninger fra 2001:
The list comprises all key rate decisions from 2001 to the present day. 
Oversikten inneholder alle rentebeslutninger fra 2001 og frem til i dag.
Announcement 
Offentliggjøring
Overnight lending rate 
Døgnlånsrente
21.09.2017 
21.09.2017
1.50 
1,50
-0.50 
-0,50
22.06.2017 
22.06.2017
04.05.2017 
04.05.2017
16.03.2017 
16.03.2017
27.10.2016 
27.10.2016
22.09.2016 
22.09.2016
23.06.2016 
23.06.2016
17.03.2016 
17.03.2016
0.75 
0,75
-0.25 
-0,25
05.11.2015 
05.11.2015
24.09.2015 
24.09.2015
18.06.2015 
18.06.2015
2.00 
2,00
2.25 
2,25
19.03.2015 
19.03.2015
11.12.2014 
11.12.2014
23.10.2014 
23.10.2014
2.50 
2,50
18.09.2014 
18.09.2014
19.06.2014 
19.06.2014
27.03.2014 
27.03.2014
19.09.2013 
19.09.2013
14.03.2013 
14.03.2013
14.03.2012 
14.03.2012
2.75 
2,75
3.25 
3,25
21.09.2011 
21.09.2011
22.06.2011 
22.06.2011
12.05.2011 
12.05.2011
17.06.2009 
17.06.2009
06.05.2009 
06.05.2009
5.25 
5,25
6.25 
6,25
13.03.2008 
13.03.2008
12.12.2007 
12.12.2007
4.00 
4,00
01.11.2006 
01.11.2006
25.01.2006 
25.01.2006
4.25 
4,25
3.75 
3,75
20.04.2005 
20.04.2005
16.03.2005 
16.03.2005
15.12.2004 
15.12.2004
03.11.2004 
03.11.2004
11.08.2004 
11.08.2004
01.07.2004 
01.07.2004
21.04.2004 
21.04.2004
11.03.2004 
11.03.2004
17.12.2003 
17.12.2003
5.00 
5,00
7.00 
7,00
05.03.2003 
05.03.2003
5.50 
5,50
7.50 
7,50
8.50 
8,50
30.10.2002 
30.10.2002
18.09.2002 
18.09.2002
07.08.2002 
07.08.2002
03.07.2002 
03.07.2002
31.10.2001 
31.10.2001
19.09.2001 
19.09.2001
08.08.2001 
08.08.2001
20.06.2001 
20.06.2001
16.05.2001 
16.05.2001
04.04.2001 
04.04.2001
21.02.2001 
21.02.2001
10.01.2001 
10.01.2001
Key rate decisions June 1993 – 2000: 
Rentebeslutninger juni 1993 - 2000:
Effective from 
Gjelder fra
Key policy rate (Sight deposit rate) 
Styringsrente (foliorente)
D-loans 
D-lån
21.09.2000 
21.09.2000
03.03.1999 
03.03.1999
28.01.1999 
28.01.1999
9.50 
9,50
25.08.1998 
25.08.1998
8.00 
8,00
10.00 
10,00
21.08.1998 
21.08.1998
12.08.1998 
12.08.1998
06.07.1998 
06.07.1998
29.06.1998 
29.06.1998
10.01.1997 
10.01.1997
09.01.1997 
09.01.1997
3.50 
3,50
30.12.1993 
30.12.1993
19.11.1993 
19.11.1993
4.75 
4,75
6.75 
6,75
26.10.1993 
26.10.1993
03.08.1993 
03.08.1993
Key rate decisions 1986 – May 1993: 
Rentebeslutninger 1986 - mai 1993:
The overnight lending rate for banks (the D-loan rate) was the key policy rate from March 1986 until May 1993. 
D-lånsrenten var styringsrente fra mars 1986 til mai 1993.
The sight deposit rate has been used as the key policy rate since June 1993. 
Fra juni 1993 er foliorenten Norges Banks styringsrente.
Sight deposit rate 
Foliorente
Key policy rate (D-loans) 
Styringsrente (D-lån)
25.05.1993 
25.05.1993
29.04.1993 
29.04.1993
7.75 
7,75
26.04.1993 
26.04.1993
13.00 
13,00
Monetary policy in Norway is conducted by Norges Bank on behalf of the Government. 
I Norge utøves pengepolitikk av Norges Bank på vegne av regjeringen.
Monetary policy is the component of economic policy that deals with influencing interest rates and liquidity in the market for NOK. 
Pengepolitikk er den delen av den økonomiske politikken som går ut på å påvirke renter og likviditet i markedet for norske kroner.
The most important monetary policy instrument is the interest rate on banks' deposits in Norges Bank (the sight deposit rate). 
Det viktigste virkemiddelet i pengepolitikken er renten på bankenes innskudd i Norges Bank (foliorenten).
Who is responsible for monetary policy? 
Hvem er ansvarlig for pengepolitikken?
The objective of monetary policy has been laid down by the Government and submitted to the Storting. 
Målet for pengepolitikken er fastsatt av Regjeringen og forelagt Stortinget.
The responsibility for the conduct of monetary policy is delegated to Norges Bank pursuant to the Norges Bank Act and appurtenant regulation. 
Gjennomføringen av pengepolitikken er delegert til Norges Bank gjennom lov og forskrift.
What is the objective of monetary policy? 
Hva er målet for pengepolitikken?
The operational target is consumer price inflation of 2½ per cent over time. 
Det operative målet er en vekst i konsumprisene som over tid er 2½ prosent.
What is inflation? 
Hva er inflasjon?
Inflation is a sustained rise in the overall price level. 
Inflasjon er vedvarende vekst i det generelle prisnivået.
Inflation is the same as a decline in the value of money, i.e. a certain amount of money buys you less than previously. 
Inflasjon er det samme som et fall i verdien av penger, det vil si at man får mindre varer enn før for en bestemt pengesum.
Inflation is usually measured in terms of the rise in consumer prices, as measured in Statistics Norway's consumer price index. 
Inflasjonen måles vanligvis ved veksten i konsumprisene, slik den måles i Statistisk sentralbyrås konsumprisindeks.
According to the Monetary Policy Regulation, the objective of monetary policy is annual consumer price inflation of approximately 2½ per cent over time. 
I henhold til forskrift for pengepolitikken, er målet for pengepolitikken en årsvekst i konsumprisene som over tid er nær 2½ prosent.
How does inflation affect my personal finances? 
Hvilken betydning har inflasjonen for meg som privatperson?
The higher inflation becomes, the less your savings are worth. 
Verdien av sparepengene dine faller mer jo høyere inflasjonen er.
You get less for your money than before. 
Du får mindre varer enn før for en bestemt pengesum.
High inflation also makes it more difficult to compare prices for different goods and services because prices are constantly being increased. 
Med høy inflasjon er det dessuten vanskeligere å sammenligne prisene på ulike varer og tjenester fordi prisene stadig settes opp.
When inflation is high, it tends to be variable. 
Når inflasjonen er høy er den som regel variabel.
Variable inflation creates uncertainty regarding future income and expenses. 
Variabel inflasjon skaper usikkerhet om fremtidige inntekter og utgifter.
In isolation, low and stable inflation means that there is less uncertainty associated with your financial decisions than if inflation is high. 
Lav og stabil inflasjon betyr isolert sett at det er mindre usikkerhet knyttet til de økonomiske beslutningene dine enn om inflasjonen er høy.
Where can I find inflation figures? 
Hvor finner jeg tall for inflasjonen?
Statistics Norway prepares and publishes the official figures for inflation, the consumer price index (CPI). 
Det er Statistisk sentralbyrå (SSB) som lager og publiserer de offisielle tallene for inflasjonen, konsumprisindeksen (KPI).
Substantial changes in the CPI may occur at times as a result of extraordinary fluctuations in certain product prices or changes in direct and indirect taxes. 
Større endringer i KPI kan fra tid til annen oppstå blant annet som følge av ekstraordinære svingninger i prisene på enkeltprodukter eller endringer i skatter og avgifter.
One version of the CPI adjusted for tax changes and excluding energy products, the CPI-ATE, is a measure of underlying price inflation. 
En versjon av KPI justert for avgiftsendringer og prisendringer på energivarer, KPI-JAE, er et mål på den underliggende prisstigningen.
See Statistics Norway's website for more information about the CPI and different versions of the CPI. 
Se SSBs internettsider for mer informasjon om KPI og ulike versjoner av den.
Why is low and stable inflation an objective? 
Hvorfor er lav og stabil inflasjon et mål?
High inflation means that storing money is expensive since the real value of the money is constantly falling. 
Høy inflasjon gjør det dyrt å sitte med penger siden disse stadig taper sin reelle verdi.
High inflation can also result in an unnecessary use of resources if many people spend a lot of time and energy on reducing the adverse effects of high inflation. 
Høy inflasjon kan også føre til unødig bruk av ressurser hvis mange bruker mye tid og krefter på å redusere ulempene med høy inflasjon.
There are also costs involved for businesses when they continually have to alter their prices. 
Videre er det kostnader for bedriftene ved stadig å måtte endre prisene.
When inflation is high, it tends to be variable. 
Når inflasjonen er høy, er den som regel variabel.
Variable inflation creates uncertainty as households and firms become unsure of their future income and expenses. 
Variabel inflasjon skaper usikkerhet ved at husholdningene og bedriftene blir usikre på fremtidige inntekter og utgifter.
This makes it difficult to take the right decisions and gives rise to unsound investments, which in turn contribute to fluctuations in the economy. 
Det gjør det vanskelig å fatte riktige beslutninger og gir opphav til feilinvesteringer som igjen bidrar til svingninger i økonomien.
Uncertainty can also result in economic agents becoming less willing to enter into long-term contracts. 
Usikkerheten kan dessuten føre til at aktørene i det økonomiske livet blir mindre villige til å inngå langsiktige kontrakter.
Considerable resources can be used to hedge against substantial changes in prices. 
Mye ressurser kan bli brukt til sikring mot store endringer i prisene.
Substantial and unexpected changes in prices also result in an arbitrary redistribution of income and wealth, for example from small savers to professional agents, and from tenants to owners of real estate. 
Store og uventede endringer i prisene gir også en vilkårlig omfordeling av inntekt og formue, for eksempel fra småsparere til profesjonelle aktører, og fra leietakere til eiere av fast eiendom.
In addition, high and variable inflation makes it difficult to differentiate between a change in prices for a good or service and a change in the overall price level. 
Videre gjør høy og variabel inflasjon det vanskeligere å skille prisendringer på enkeltprodukter fra den generelle prisstigningen.
As a result, it is more difficult to determine which markets have shortages and which have excess supply. 
Dermed blir det vanskeligere å se i hvilke markeder det er knapphet og hvor det er overskuddstilbud.
Making the right decisions becomes more demanding and may contribute to price instability in financial and property markets. 
Det gjør det mer krevende å fatte riktige beslutninger, og kan bidra til ustabile priser i finans- og i eiendomsmarkedene.
Other costs of inflation are related to the taxation system. 
Andre kostnader ved inflasjon er knyttet til skattesystemet.
Many tax boundaries are set in nominal terms for one year at a time (surtax for example). 
Mange grenser i skattesystemet fastsettes i nominelle termer for ett år av gangen (for eksempel toppskattegrensene).
High inflation implies rising real taxes through the year. 
Høy inflasjon innebærer økende reelle skatter gjennom året.
Higher real taxes may result in a widening gap between behaviour that profits the national economy and behaviour that is profitable in terms of personal finances (rising tax wedges). 
Høyere reelle skatter kan gi økende avstand mellom det som er samfunnsøkonomisk lønnsom og privatøkonomisk lønnsom atferd (økende skattekiler).
In this sense, it may be said that low and stable inflation contributes to an efficient distribution of resources in a market economy. 
Slik kan man si at lav og stabil inflasjon bidrar til en effektiv fordeling av ressursene i en markedsøkonomi.
Inflation should not, however, fall to a level that is too low. 
Inflasjonen bør imidlertid ikke bli for lav.
This is partly because the structure of the economy evolves over time and rigidity in nominal terms may make it difficult to lower nominal prices and wages. 
Det har blant annet sammenheng med at strukturen i økonomien er i utvikling og at det kan være nominelle stivheter slik at der er vanskelig å senke nominelle priser og lønninger.
With some inflation, relative wages can change without a fall in nominal prices and wages. 
Med en viss prisvekst kan relative priser og lønninger endres uten at nominelle priser og lønninger faller.
Why do we want to avoid deflation? 
Hvorfor ønsker vi å unngå deflasjon?
Deflation - a persistent decline in prices - often accompanies, and may amplify, an economic downturn. 
Deflasjon - vedvarende nedgang i prisene - går lett hånd i hånd med, og kan forsterke, nedgangstider i økonomien.
Deflation can in itself contribute to a fall in demand, thereby having a negative influence on the economy. 
Deflasjon kan i seg selv bidra til fall i etterspørselen og derigjennom påvirke økonomien i negativ retning.
For example, prospects of a fall in prices can result in the postponement of consumption and investment in expectation of even lower prices. 
For eksempel kan utsikter til prisfall føre til at forbruk og investeringer blir utsatt i påvente av enda lavere priser.
Deflation can also result in an increase in the real value of debt and a decline in household demand. 
Videre kan deflasjon føre til at realverdien av gjeld øker og at etterspørselen i husholdningene går ned.
Corporate profitability can also deteriorate, leading to a rise in unemployment. 
I tillegg kan det gi lavere lønnsomhet i bedriftene og dermed økt ledighet.
Which measure of inflation does Norges Bank emphasise? 
Hvilket mål på inflasjonen legger Norges Bank vekt på?
In general, direct effects on consumer prices resulting from changes in interest rates, taxes, excise duties and extraordinary temporary disturbances shall not be taken into account. 
Norges Bank skal i utgangspunktet ikke ta hensyn til direkte effekter på konsumprisene som skyldes endringer i rentenivået, skatter, avgifter og særskilte midlertidige forstyrrelser.
In real time it will always be difficult to determine which price movements are permanent and those which only have short-term effects on the CPI. 
Det vil i sanntid alltid være vanskelig å avgjøre hvilke prisbevegelser som vil vare ved og hvilke som bare vil ha kortvarige virkninger på KPI.
Different measures of underlying inflation are discussed in Monetary Policy Report. 
Ulike mål på underliggende inflasjon blir drøftet i rapporten Pengepolitisk rapport.
The Regulation on Monetary Policy 
Se Forskrift om pengepolitikken
What are the monetary policy instruments? 
Hva er virkemidlene i pengepolitikken?
Norges Bank influences economic developments by setting the interest rate on banks' deposits in Norges Bank. 
Norges Bank påvirker den økonomiske utviklingen ved å sette renten på bankenes innskudd i Norges Bank.
This interest rate, known as the sight deposit rate, is Norges Bank's key rate. 
Denne renten som går under betegnelsen foliorenten, er Norges Banks styringsrente.
The banks’ deposit to the sight deposit rate is limited by a quota, see The liquidity management system. 
Bankenes innskudd som forrentes til foliorenten, er begrenset av en kvote, se Likviditetsstyringssystemet.
In addition, Norges Bank can undertake foreign exchange market interventions. 
I tillegg kan Norges Bank foreta valutaintervensjoner.
Foreign exchange market interventions are the buying or selling of NOK in the foreign exchange market in order to influence the krone exchange rate. 
Valutaintervensjoner er kjøp eller salg av kroner i valutamarkedet med sikte på å påvirke kronekursen.
What is the key rate? 
Hva er styringsrenten?
The key rate is the central bank's main interest rate in the conduct of monetary policy. 
Styringsrenten er sentralbankens sentrale rente i utøvelsen av pengepolitikken.
The key rate in Norway is the interest rate on banks' deposits up to a quota in Norges Bank and is known as the sight deposit rate. 
I Norge er dette renten på bankenes innskudd i Norges Bank opp til en viss kvote (foliorenten).
What is Norges Bank's discount rate? 
Hva er Norges Banks diskonto?
Norges Bank's discount rate was historically the rate banks had to pay for rediscounting bills of exchange in the central bank, and changes in the discount rate influenced the general level of interest rates in Norway. 
Norges Banks diskonto var historisk den renten banker måtte betale for rediskontering av veksler i sentralbanken, og endringer i diskontoen hadde betydning for det generelle rentenivå i samfunnet.
In 1986, the arrangement for the central bank's liquidity loans to commercial and savings banks, where the interest terms were linked to the discount rate, was reorganised because the discount rate eventually lost its status as a key rate as a result of credit market developments. 
I 1986 ble ordningen for sentralbankens likviditetslån til forretnings- og sparebankene, der rentevilkårene var knyttet til diskontoen, omlagt fordi utviklingen i kredittmarkedet førte til at diskontoen etter hvert mistet sin særstilling som styringsrente.
The discount rate has therefore no longer any significance for monetary policy. 
Etter dette har diskontoen ingen pengepolitisk betydning.
The Executive Board decided that with effect from 1 January 1987, Norges Bank would no longer set a discount rate. 
Hovedstyret vedtok at Norges Bank med virkning fra 1. januar 1987 ikke lenger skulle fastsette diskonto.
How does Norges Bank set the key rate? 
Hvordan fastsetter Norges Bank styringsrenten?
Norges Bank's Executive Board sets the key rate - i.e. the sight deposit rate. 
Hovedstyret i Norges Bank fastsetter styringsrenten - dvs. foliorenten.
The analyses and the monetary policy strategy presented in Norges Bank's Monetary Policy Report, together with assessments of price and cost developments and conditions in the money and foreign exchange markets, form a basis for monetary policy decisions. 
Analysene og den pengepolitiske strategien gjengitt i Pengepolitisk rapport er, sammen med den løpende vurderingen av pris- og kostnadsutsiktene og forholdene i penge- og valutamarkedene, et grunnlag for beslutninger om styringsrenten.
Norges Bank gives weight to both variability in inflation and variability in output and employment when setting interest rates (flexible inflation targeting). 
Norges Bank legger vekt på både variasjon i inflasjon og variasjon i produksjon og sysselsetting når renten fastsettes (fleksibel inflasjonsstyring).
What is flexible inflation targeting? 
Hva er fleksibel inflasjonsstyring?
Flexible inflation targeting means that the central bank gives weight to variability in output and employment, as well as inflation. 
Ved fleksibel inflasjonsstyring legger sentralbanken vekt på både variasjon i produksjon/sysselsetting og variasjon i inflasjon.
Under a strict inflation targeting regime, the central bank only focuses on inflation. 
Ved streng inflasjonsstyring legger sentralbanken kun vekt på inflasjonen.
The choice of horizon for monetary policy implicitly sheds light on monetary policy trade-offs. 
Valg av horisont sier implisitt noe om avveiningene i pengepolitikken.
A central bank that places considerable emphasis on stable developments in the real economy will choose a long horizon. 
En sentralbank som legger stor vekt på jevn utvikling i realøkonomien vil velge en lang horisont.
Norges Bank sets the interest rate with a view to stabilising inflation close to the target in the medium term. 
Norges Bank setter renten med sikte på å stabilisere inflasjonen nær målet på mellomlang sikt.
The relevant horizon will depend on disturbances to which the economy is exposed, and how they will affect the path for inflation and the real economy ahead. 
Den aktuelle horisonten vil avhenge av forstyrrelsene økonomien utsettes for og hvordan de vil virke inn på forløpet for inflasjon og realøkonomi fremover.
How does a change in the interest rate affect the economy? 
Hvordan virker en renteendring på inflasjonen?
It may be useful to distinguish between three channels through which monetary policy operates: the demand channel, the foreign exchange channel and the expectations channel. 
Det kan være hensiktsmessig å skille mellom tre kanaler pengepolitikken virker gjennom: etterspørselskanalen, valutakurskanalen og forventningskanalen.
For more details on how interest rate changes affect the economy, see: What are the effects of an interest rate change? 
For en beskrivelse av hvordan renteendringer virker på økonomien, se: "Hvordan virker renten på inflasjonen?"
What is Norges Bank's Executive Board? 
Hva er hovedstyret i Norges Bank?
Norges Bank's Executive Board has executive and advisory authority in connection with Norges Bank's core tasks of price stability, financial stability and added value in investment management. 
Hovedstyret har utøvende og rådgivende myndighet innenfor Norges Banks kjerneoppgaver som er prisstabilitet, finansiell stabilitet og merverdi i kapitalforvaltningen.