natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As a result, the effective capital requirement may be far too low, falling below 0.3 per cent of the loan. 
Det kan føre til at det effektive kapitalkravet blir for lavt og kan komme ned under 3 promille av lånet.
Host country rules should apply in these cases and the host country should settle the matter. 
Her burde vertslandets regler gjelde, og vertslandet derfor kunne få rydde opp.
Distortion of competition may easily be the result if similar loans extended in the same market by foreign and domestic banks have different risk weights. 
Det blir lett konkurransevridende dersom lignende lån gitt i samme marked av utenlandske og innenlandske banker kan ha ulike risikovekter.
The downturn in Norway was not self-inflicted – it was triggered by external shocks. 
Lavkonjunkturen her i Norge var ikke selvpåført – den ble utløst av forstyrrelser utenfra.
But the financial crisis has also increased awareness here in Norway of how dependent sound economic developments are on financial stability. 
Men finanskrisen har gjort også oss her i landet mer oppmerksomme på hvor avhengig god utvikling i økonomien er av stabiliteten i det finansielle systemet.
A better redistribution of liquidity in the interbank market and new macroprudential instruments are both important for a smoothly functioning financial system. 
Både bedre omfordeling av likviditet mellom bankene enn i dag, og nye virkemidler på det feltet som kalles makrotilsyn – eller macroprudential policy – er viktig for et velfungerende finansielt system.
1) A simple rule can function well under alternative models for the economy. 
1) En enkel regel kan fungere godt i ulike alternative modeller for økonomien.
The type of uncertainty we want to be robust to will determine what the best rule will be 
Nøyaktig hvordan den beste enkle regelen ser ut avhenger av hva slags usikkerhet vi ønsker å være robuste i forhold til.
3) The deviation was measured on 23 June after the publication of Monetary Policy Report 2/10 
3) Avviket er målt 23. juni etter fremleggelsen av Pengepolitisk rapport 2/10.
Speech by Kristin Gulbrandsen, Norges Bank Financial Stability, at the Equity Certificates Seminar, 15 September 2010. 
Foredrag av Kristin Gulbrandsen på Sparebankforeningen og Norske Finansanalytikeres Forenings bransjeseminar om egenkapitalbevis, 15. september 2010.
This follows a long period where the tendency worldwide was towards more relaxed regulation. 
Dette kommer etter at vi har hatt en lang periode hvor tendensen internasjonalt har vært mot lempeligere reguleringer.
Basel II allowed banks to use internal risk models. 
Basel II gav bankene adgang til å bruke interne risikomodeller.
The idea was that a bank’s capital requirement would more closely reflect the risk the bank takes. 
Meningen var at en banks kapitalbehov skulle fastsettes ut fra den risiko banken tar.
The level of total capital in the banking system would not change. 
Samlet sett skulle kapitalen i bankene være like stor som før.
In practice, the data and models used by banks have led to lower risk weights and less capital. 
I praksis har datagrunnlaget og modellapparatet som bankene bruker, ført til reduserte risikovekter og lavere kapital.
These data and models are subject to approval by national supervisory authorities. 
Datagrunnlag og modellapparat skal godkjennes av de nasjonale tilsynene.
The substantial element of discretion in the requirements with regard to data and modelling has given the banking industry the opportunity to put pressure on the supervisory authorities. 
Det store innslaget av skjønn i kravene til data og modellering har åpnet for at banknæringen har kunnet legge press på tilsynsmyndighetene.
The authorities in many countries have probably also been keen to ensure that competitive conditions for their own banks are at least as good as those for other countries’ banks. 
Samtidig er det nok ofte slik at tilsynsmyndighetene i mange land har vært opptatt av å gi sine banker konkurransevilkår som ikke er dårligere enn det banker i andre land har.
One clear example is the risk weights for residential mortgages, which some banks disclose in their annual reports. 
Et klart eksempel finner vi i risikovektene for boliglån, som en del banker offentliggjør i sine årsrapporter.
We can see that these weights vary considerably between IRB banks (banks that calculate risk weights using their own models) from different countries in the same market, but also that the IRB weights are much lower than the standard weights. 
Vi kan se at vektene varierer betydelig mellom IRB-banker (de banker som beregner risikovektene ved hjelp av egne modeller) fra ulike land i samme marked, men også at IRB-vektene er mye lavere enn standardvektene.
There is no logical reason for such large differences in the capital requirements for such similar loans. 
Det er ikke noen fornuftig grunn til at det skal være så store forskjeller i kravene til kapital for såpass like utlån.
Supervisory practices have been lenient in many countries, the most obvious example perhaps being the UK. 
Tilsynspraksis har vært lempelig i mange land.
The chairman of the UK Financial Supervisory Authority noted this in a report published in March 2009. 
Styreformannen i det britiske finanstilsynet pekte på dette i en rapport som kom i mars 2009 [1].
(1) The philosophy for banking supervision was that good general guidelines for risk management would be more useful than strict regulation. 
Filosofien for tilsynsarbeidet var at gode overordnede retningslinjer for risikostyring ville være nyttigere enn streng regulering.
There was a belief that the markets would be largely self-regulating. 
Det var en tro på at markedene i stor grad ville være selvregulerende.
Market discipline would ensure that risk-taking at financial institutions would be kept at reasonable levels. 
Markedsdisiplinen ville sørge for at risikotakingen i finansinstitusjonene ble holdt på et forsvarlig nivå.
There was a similar trend in other countries. 
Også i andre land gikk utviklingen i samme retning.
Following the crisis, however, confidence in market discipline as a regulating mechanism has waned. 
Etter krisen er troen på markedsdisiplin som reguleringsmekanisme svekket.
One fundamental issue that the authorities must address is how strictly banks should be regulated. 
Et grunnleggende spørsmål som myndighetene må ta standpunkt til, er hvor strengt bankene bør reguleres.
In principle, it is a matter of weighing two types of cost against each other. 
Dette er i prinsippet en avveining mellom to typer kostnader.
On the one hand are the costs that tighter regulation will entail for banks and borrowers. 
På den ene siden har vi de kostnadene som strengere reguleringer vil påføre banker og låntakere.
On the other hand are the costs that a banking crisis entails. 
På den andre siden kommer de kostnadene en bankkrise fører med seg.
These costs affect many parts of the economy and can be very high. 
Disse kostnadene rammer bredt og kan bli svært store.
If there is only a small chance of a banking crisis within a horizon of 20 years or more, we will attach most weight to the cost of regulation. 
Dersom sannsynligheten for at en bankkrise skal inntreffe er liten innenfor en horisont på tjue år eller mer, vil vi legge størst vekt kostnadene ved reguleringer.
But if we consider the crisis probability to be high, we must attach more weight to crisis costs. 
Men i perioder med stor krisesannsynlighet, vil vi nok legge mer vekt på krisekostnadene.
The Basel Committee recently published an analysis of how tighter regulation will impact in the long run. 
Basel-komiteen har nylig publisert en analyse av hvordan strengere reguleringer vil virke på lang sikt [2].
(2) The analysis estimates the average cost of a banking crisis and how frequently such crises will occur with today’s regulatory framework. 
Analysen anslår den gjennomsnittlige kostnaden ved en bankkrise og hvor hyppig bankkriser vil komme med dagens regulering.
It also includes estimates of how stronger capital and liquidity requirements for banks will affect the probability of a crisis. 
Analysen inneholder også anslag for hvordan økte krav til kapital og likviditet i bankene vil påvirke sannsynligheten for en krise.
On the basis of these estimates, the Basel Committee concludes that somewhat stronger capital requirements would have net social benefits. 
På grunnlag av disse anslagene finner Basel-komiteen at noe strengere kapitalkrav vil være samfunnsøkonomisk lønnsomt.
Chart: Somewhat tighter regulation would have net social benefits 
Lysbilde 2: Noe strengere regulering vil være samfunnsøkonomisk lønnsomt
The document from the Basel Committee also illustrates that neither the probability of a crisis nor the costs we are discussing can be measured with any great precision. 
Dokumentet fra Basel-komiteen forteller også at verken sannsynligheten for en krise eller de kostnadene vi snakker om, kan måles særlig presist.
In practice, therefore, weighing up these costs will involve a substantial element of discretion. 
I praksis vil det derfor ligge et stort innslag av skjønn i denne avveiningen.
For a long time, relatively little weight was attached to the probability of crises and their cost. 
I en lang periode har sannsynligheten for kriser og kostnadene ved kriser blitt tillagt forholdsvis liten vekt.
Following the financial crisis, the probability of crises is probably perceived as higher. 
Etter finanskrisen oppleves nok sannsynligheten for kriser å være høyere.
It has also become clear how expensive a financial crisis can be. 
Det er dessuten blitt klart hvor store kostnader en finanskrise kan forårsake.
Both of these factors point to more stringent regulation. 
Begge deler tilsier strengere regulering.
Following a period of easing of the regulatory regime, we have now moved into a period of tightening. 
Etter en periode med lettelser i reguleringsregimet, er vi nå kommet over i en periode med tilstramninger.
1. 
Finanskrisen
The financial crisis Financial crises are always debt crises in one form or another: one or more groups of participants have raised more debt than can be sustained over time. 
Finanskriser er alltid gjeldskriser i en eller annen form: En eller flere grupper av aktører har tatt opp så mye gjeld at nivået ikke kan opprettholdes over tid.
The debt must then be reduced. 
Da må gjelden bygges ned.
When the debt has to be reduced, much of the demand for real estate evaporates and prices fall. 
Når gjelden må bygges ned, forsvinner mye av etterspørselen etter eiendom, og prisene faller.
This is the most common crisis pattern. 
Dette er det vanligste krisemønsteret.
Chart: Strong growth in banks’ balance sheets 
Lysbilde 3: Sterk vekst i bankenes balanser
Prior to the latest financial crisis, a sharp rise in debt was evident in several sectors of the economy, but perhaps most clearly in banks’ balance sheets. 
Forut for den seneste finanskrisen så vi kraftig gjeldsvekst i flere sektorer av økonomien, men kanskje tydeligst i bankenes balanser.
One reason for this rise was the interest rate level, which had been low since the turn of the millennium. 
Noe av bakgrunnen for denne veksten ligger i det lave rentenivået helt siden tusenårsskiftet.
Chart: Market funding has grown in importance 
Lysbilde 4: Markedsfinansiering er blitt viktigere
Strong credit growth is a clear sign of a rising crisis probability. 
Sterk kredittvekst er et tydelig tegn på at krisesannsynligheten øker.
Strong lending growth in the banking industry as a whole cannot be funded through higher customer deposits. 
Kraftig utlånsvekst i banknæringen som helhet kan ikke finansieres ved økte kundeinnskudd.
Instead the banks need to look to the money and capital markets. 
Bankene må i stedet hente finansieringen fra penge- og kapitalmarkedene.
This chart shows that Norwegian banks have relied increasingly on market funding over the past ten years. 
Figuren viser at norske banker i økende grad har basert seg på markedsfinansiering de siste ti årene.
I have included mortgage companies in the data to aid comparison over time. 
Jeg har tatt med boligkredittforetakene i tallene for å få bedre sammenlignbarhet over tid.
Since 2007, as you know, Norwegian banks have transferred large parts of their mortgage portfolios to separate mortgage companies, normally within the same corporate group. 
Som dere vet har bankene siden 2007 overført mye av sin boliglånsportefølje til kredittforetak; vanligvis innenfor samme konsern.
The connection between rapid credit growth and growing reliance on market funding is clear. 
Sammenhengen mellom rask kredittvekst og økende avhengighet av markedsfinansiering er klar.
A sharply rising level of market funding is therefore a warning signal in the same way as rapid credit growth. 
Sterkt økende innslag av markedsfinansiering er derfor et faresignal på samme måte som rask kredittvekst er det.
Chart: Equity capital and Tier 1 capital 
Lysbilde 5: Egenkapital og kjernekapital
Another side of the same picture is shown in the next chart. 
En annen side av det samme bildet vises i neste figur.
The Tier 1 capital ratio has held up, but this is largely due to the transition to Basel II, where banks’ own modelling has resulted in lower risk weights in their portfolios. 
Kjernekapitaldekningen har holdt seg oppe, men det skyldes i stor grad overgangen til Basel II der bankenes egen modellering har gitt lavere risikovekter i porteføljene.
Chart: The high cost of financial crises 
Lysbilde 6: Store kostnader ved finanskriser
The Basel Committee has estimated that the average financial crisis, including after-effects, costs at least 20 per cent of a year’s domestic product. 
Basel-komiteen har regnet med at en gjennomsnittlig finanskrise med ettervirkninger koster samfunnet minst 20 prosent av ett års nasjonalprodukt.
As shown, GDP in major industrialised economies was up to 10 per cent lower in 2009 than it would have been with a normal growth path. 
Som dere ser var nasjonalproduktet i de viktigste industrilandene i 2009 opp til 10 prosent lavere enn det ville vært i en normal vekstbane.
This is a process that began in 2009 and will continue for many years to come. 
Det er en prosess som startet i 2009 og som vil pågå i mange år framover.
The process differs from Basel II in that attention is now focused more on systemic risk and less on risk in individual banks. 
Prosessen skiller seg fra Basel II ved at oppmerksomheten nå er mer konsentrert om systemrisikoen, og mindre om risikoen i enkeltbanker.
The financial crisis has taught us that it is of little help to have banks that appear robust individually if there are major underlying imbalances at macro level. 
Finanskrisen har lært oss at det hjelper lite med banker som ser solide ut hver for seg dersom det i bakgrunnen finnes store ubalanser på makronivå.
The new rules being proposed will apply to the individual bank, but their design is governed by systemic risk considerations. 
Det nye regelverket som foreslås, gjelder hver enkelt bank, men utformingen er styrt av hensynet til systemrisikoen.
Chart: The process 
Lysbilde 7: Prosess
The G20 have set up the Financial Stability Board as their secretariat, which is also based in Basel and is working closely with the Basel Committee and its secretariat. 
Også dette sekretariatet er i Basel, og det samarbeider nært med Basel-komiteen og dens sekretariat.
In addition, each jurisdiction is working on the concrete design of the new rules. 
I tillegg arbeider hver jurisdiksjon med konkret utforming av det nye regelverket.
We have been through several consultation rounds where both the banking industry and the individual countries’ financial supervisory authorities and central banks have responded to the proposals. 
Vi har vært gjennom noen høringsrunder der både banknæringen og de enkelte lands finanstilsyn og sentralbanker har uttalt seg om forslagene.
In Norway, Finanstilsynet (Financial Supervisory Authority of Norway) and Norges Bank have issued joint responses. 
I Norge har Finanstilsynet og Norges Bank avgitt felles uttalelser.
It is no surprise that the banking industry worldwide has been sceptical to many of the proposals and argued in favour of more lenient rules. 
Det er ingen overraskelse at banknæringen verden over har vært skeptisk til mange av forslagene og har argumentert for mer lempelige regler.
Chart: Proposals for more capital and liquidity 
Lysbilde 8: Forslag til mer kapital og likviditet i bankene
Following these initial consultation rounds, the main contours of the new rules are beginning to crystallise. 
Etter de første høringsrundene begynner hovedkonturene av de nye reglene å bli klare.
The chart lists the most important points that I will be looking at more closely. 
Figuren viser de viktigste punktene som jeg skal se nærmere på.
With both these types of requirement, there is a particular focus on systemically important banks, i.e. banks that are either so large or in some other way so important that the repercussions of a crisis would be considerable. 
For begge typer krav er det særlig oppmerksomhet rundt systemviktige banker; det vil si banker som enten er så store eller på annen måte er så viktige at ringvirkningene av en krise blir store.
The issue is whether such banks should be more strictly regulated than others. 
Spørsmålet er om slike banker skal ha strengere regler enn andre.
Chart: Timetable 
Lysbilde 9: Innfasing
The new rules are due to be phased in from 1 January 2013. 
Innfasingen av de nye reglene skal begynne 1. januar 2013.
However, under the compromise now published, some of the most difficult rules will not be phased in until later, with full implementation only from 2018 or 2019. 
Men etter kompromisset som nå er offentliggjort, starter innfasingen av noen av de vanskeligste reglene senere og med full gjennomføring først fra 2018 eller 2019.
The reason for this is that the banking industry in many countries will not be able to meet these requirements in the short term without having to cut back lending to such a degree that this would impact on economic activity. 
Begrunnelsen er at banknæringen i mange land på kort sikt ikke vil kunne oppfylle kravene uten samtidig å redusere utlånsvirksomheten så mye at det får virkninger på den økonomiske aktiviteten.
National authorities will nevertheless have the option of introducing the rules earlier. 
Det vil likevel være opp til nasjonale myndigheter å avgjøre om reglene skal iverksettes tidligere.
We should consider doing this in Norway. 
Det bør vi overveie å gjøre i Norge.
Norway’s economy and our banks are in a much more favourable position than those of other countries. 
Norsk økonomi og norske banker er i en mye gunstigere posisjon enn i andre land.
Most Norwegian banks are already capable of meeting more stringent requirements, at least with regard to capital adequacy. 
De fleste norske banker er allerede i stand til å oppfylle strengere krav, i alle fall når det gjelder kapitaldekning.
At the same time, the competitive pressure from new foreign banks may ease for a period, as many of these banks have been considerably weakened by the crisis. 
Samtidig kan konkurransepresset fra nye utenlandske banker bli mindre en tid framover, fordi mange av disse bankene er blitt betydelig svekket gjennom krisen.
One further factor is that the inclination to enter new markets is greatest during periods of growth. 
Et tilleggsmoment er at lysten til å etablere seg i nye markeder er størst i oppgangstider.
Some other countries have already announced tighter requirements than currently contained in the international framework. 
Noen andre land har allerede varslet strengere krav enn de som nå følger av det internasjonale regelverket.
These include Switzerland, which will require at least 8 per cent Tier 1 capital for its two big, globally active banks (UBS and Credit Suisse) from 2013. 
Det gjelder for eksempel Sveits, som fra 2013 vil kreve minst åtte prosent kjernekapital i sine to store og internasjonalt aktive banker (UBS og Credit Suisse).
There will also be a requirement limiting the ratio between unweighted foreign exposure and the equity behind it – a form of leverage ratio, but excluding domestic lending. 
I tillegg vil det komme et krav som begrenser forholdet mellom den uvektede eksponeringen mot utlandet og den egenkapitalen som står bak.
The big Swiss banks are already subject to tighter liquidity requirements in line with what we can expect to see at the international level. 
De store sveitsiske bankene er allerede pålagt strengere likviditetskrav i tråd med det som ventelig kommer internasjonalt.
These are similar to the requirements in the international rules, but not identical. 
Kravene ligner på det som kommer i det internasjonale regelverket, men er ikke helt identiske.
And New Zealand has already introduced new liquidity requirements consistent with the proposals from the Basel Committee. 
På samme måte har New Zealand allerede innført nye likviditetskrav som er konsistente med de vedtak Basel-komiteen har gjort.
3. 
Likviditetskrav
Liquidity requirements Basel II does not include any quantitative liquidity requirements. 
Basel II inneholder ikke kvantitative likviditetskrav.
In the light of experience from the financial crisis, two types of quantitative requirement for bank liquidity will form part of Basel III. 
Etter erfaringene fra finanskrisen vil det komme to typer tallfestede krav til bankenes likviditet som en del av Basel III.
Chart: Proposals for quantitative liquidity requirements 
Lysbilde 10: Forslag til tallfestede likviditetskrav
Norwegian banks encountered problems in autumn 2008 because the supply of market funding dried up and the banks did not have sufficient liquid assets to cope for any length of time. 
De norske bankenes problemer høsten 2008 skyldtes at tilgangen på markedsfinansiering tørket inn, samtidig som bankene ikke hadde nok likvide eiendeler til å klare seg særlig lenge.
Norges Bank had to step in and supply large amounts of liquidity. 
Norges Bank måtte trå til med stor tilførsel av likviditet.
This experience might lead us to think that liquidity is no real problem for the banking industry as a whole: the problem can easily be solved by supplies of loans from the central bank. 
Med den erfaringen kan det være lett å tenke at likviditet egentlig ikke er noe stort problem for banknæringen som helhet: Problemet kan enkelt løses ved at sentralbanken forsyner markedet med lån.
However, this is a situation that should occur only very rarely. 
Men dette er en situasjon som bør forekomme ytterst sjelden.
When the central bank becomes the most important source of liquidity, normal market mechanisms no longer function. 
Når sentralbanken blir den viktigste kilden til likviditet, settes vanlige markedsmekanismer ut av kraft.
Even if the central bank demands collateral for the loans, it will not be able to differentiate between good and bad borrowers in the same way that the market should. 
Selv om sentralbanken stiller krav om sikkerhet for lånene, vil den ikke kunne skille mellom gode og dårligere låntakere på samme måte som markedet bør gjøre.
Chart: Liquidity coverage ratio 
Lysbilde 11: Liquidity Coverage Ratio
One important issue is what will be included as liquid assets. 
Et viktig forhold er hva som kan regnes med som likvide eiendeler.
In the consultation response from the Norwegian authorities, we noted that the Norwegian market for government securities is too small to satisfy this liquidity requirement with these securities alone. 
I høringsuttalelsen fra norske myndigheter minnet vi om at det norske markedet for statspapirer er for lite til at likviditetskravet kan oppfylles med bare slike papirer.
Under the revised proposal in July, covered bonds, corporate bonds and municipal bonds are also eligible as liquid assets if the markets are sufficiently deep and liquid and the securities have a high rating. 
Etter det reviderte forslaget fra juli vil OMF og foretaksobligasjoner, samt kommuneobligasjoner også kunne medregnes som likvide eiendeler dersom markedene er tilstrekkelig dype og likvide og papirene har høy rating.
However, it is doubtful whether any Norwegian securities other than government securities would meet these criteria. 
Det er tvilsomt om norske verdipapirer utenom statspapirer kan oppfylle dette kravet.