natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Different real economic developments across countries may nevertheless affect real exchange rates. 
Ulik realøkonomisk utvikling mellom land kan likevel påvirke realvalutakursene.
Sweden is an example of this. 
Sverige er et eksempel.
Economic developments in Norway's neighbouring country have been fairly weak over the past 30 years. 
Den økonomiske utviklingen i vårt naboland har vært temmelig svak de siste 30 årene.
GDP has fallen by 20 per cent in relation to GDP in the euro area. 
BNP har falt med 20 prosent i forhold til BNP i euroområdet.
At the same time, the real value of the Swedish krona has declined by about 40 per cent against European currencies. 
Samtidig har den reelle verdien av svenske kroner svekket seg med om lag 40 prosent mot de europeiske valutaene.
Sluggish price trends for Swedish export goods and the deterioration in the Swedish balance of payments have contributed to the decline. 
Også den svake prisutviklingen på de varene Sverige eksporterer og svekkelsen av den svenske utenriksøkonomien har bidratt.
In Norway too, changes in productivity and terms of trade may have an impact on the real exchange rate in the years ahead. 
Også i Norge kan utvikling i produktivitet og bytteforhold få betydning for realvalutakursen i årene framover.
However, it is important to be aware that the real exchange rate functions as an automatic stabiliser in these cases. 
Det imidlertid viktig å være klar over at realvalutakursen virker som en automatisk stabilisator i slike tilfeller.
The Swedish economy recorded weaker economic growth - more sluggish productivity gains - than its trading partners, reducing the competitiveness of Swedish firms. 
Den svenske økonomien hadde lavere økonomisk vekst - svakere produktivitetsutvikling - enn sine handelspartnere, noe som reduserte svenske bedrifters konkurranseevne.
This resulted in a depreciation of the krona, however, thereby dampening the impact on competitiveness. 
Dette førte imidlertid til at valutakursen depresierte, noe som dermed dempet effekten på konkurranseevnen.
1I refer to a more detailed discussion in a lecture entitled "Monetary policy, cyclical fluctuations and competitiveness", given by Deputy Governor Jarle Bergo at a conference hosted by the Norwegian Association of Economists in Oslo, 5 September 2002. 
Jeg viser her til en nærmere drøfting i et foredrag Jarle Bergo holdt på en konferanse i regi av Samfunnsøkonomisk Forening, Oslo, 5. september 2002, "Pengepolitikk, konjunkturer og konkurranseevne".
2See e.g. Clarida, Richard, Jordi Galí and Mark Gertler (1999): "The Science of Monetary Policy: A New Keynesian Perspective", Journal of Economic Literature, Vol. 
Clarida, Richard, Jordi Galí og Mark Gertler (1999): "The Science of Monetary Policy: A New Keynesian Perspective", Journal of Economic Literature, Vol.
37, no. 4, 1661-1707. 
37, no.4, 1661-1707.
3I refer here to a more detailed discussion in my lecture entitled "The Role of the Central Bank", given at a conference hosted by the Power and Democracy Research Group and FAFO Institute for Applied Social Science, Oslo on 6 September 2002. 
Jeg viser her til en nærmere drøfting i et foredrag jeg holdt på en konferanse i regi av Makt- og demokratiutredningen og FAFO, Oslo, 6. september 2002, "Sentralbankens oppgave".
Research Report 17/2002, BI Norwegian School of Management. 
Research Report 17/2002, Handelshøyskolen BI.
5For a more detailed discussion, see PSG memo prepared by Røisland and Sveen, Norges Bank's Research Department: PSG memo No. 7, 2002. 
For en nærmere drøfting se internt notat i Forskningsavdelingen utarbeidet av Røisland og Sveen: PSG-Notat Nr.
7See Akram, Qaisar Farooq (2002): "PPP in the medium run despite oil shocks: The case of Norway." 
Akram, Qaisar Farooq (2000): When does the oil price affect the Norwegian exchange rate?
Working Paper 2002/04, Norges Bank. 
Working Paper 2000/08, Norges Bank.
There may be many reasons for this. 
Working paper 2002/04, Norges Bank.
Series: Occasional Paper Number: 47/2014 
Series: Occasional Paper Number: 47/2014
Occasional Paper 47 (PDF 524.2 Kb) 
Occasional Paper 47 (PDF 524.2 Kb)
The copyright covers all material published on this website, including any material that might subsequently be deleted or changed by Norges Bank. 
Opphavsretten omfatter alt materiale som er publisert på denne internettadressen, selv om materialet i ettertid er slettet eller endret av Norges Bank.
Please note that errors may occur on the web pages. 
Norges Bank gjør oppmerksom på at det kan forekomme feil på nettsidene.
Norges Bank accepts no liability for the use of information that has been made available on Norges Bank’s website or on sites referred to. 
Norges Bank påtar seg ikke ansvar for bruk av informasjon som er gjort tilgjengelig på Norges Banks nettsted eller på sider som det blir henvist til.
This applies to all information, including information on interest rates, statistics and exchange rates. 
Dette gjelder all informasjon, også rente-, statistikk og valutainformasjon.
Nor does Norges Bank accept any liability for any direct or indirect losses or damage that might be incurred as a result of any such information being incorrect, incomplete or misleading. 
Norges Bank påtar seg heller ikke ansvar for direkte eller indirekte tap eller skade som kan oppstå som følge av at slik informasjon er ukorrekt, ufullstendig eller misvisende.
Links may be established to this URL provided that the whole of Norges Bank’s web design is retained. 
Det er også tillatt å opprette lenker til bankens nettsider dersom hele Norges Banks nettdesign er beholdt.
Please also note the special rules that apply to reproduction of banknotes. 
Merk for øvrig de særskilte reglene som gjelder for gjengivelse av sedler.
The following limitations apply to access to copying and establishing links: 
Følgende begrensning gjelder i adgangen til kopiering og til å opprette lenker:
Monetary policy, inflation and interest rates The key rate, consumer price index, inflation, interest rate decisions and monetary policy strategy 
Pengepolitikk, inflasjon og styringsrenta Styringsrenta, prisvekst, inflasjon, renteavgjerder og verkemiddel i pengepolitikken.
Norges Bank publishes statistical information on: 
Noregs Bank publiserer blant anna statistikk om:
Interest rates (key rate, Treasury bills and government bonds) 
Renter (styringsrenta, NOWA, statskassevekslar og statsobligasjonar)
Exchange rates 
Valutakursar
Foreign exchange transactions 
Valutahandel
Money market liquidity 
Likviditeten til bankane
Historical monetary statistics 
Historisk monetær statistikk
Some of the statistical information previously published by Norges Bank is published on Statistics Norway’s website. 
Delar av statistikken som tidlegare blei offentleggjord av Noregs Bank er å finne på heimesidene til Statistisk sentralbyrå.
Switchboard: + 47 22 31 60 00 Fax: + 47 22 41 31 05 E-mail: central.bank@norges-bank.no 
Telefon: 22 31 60 00 Telefaks: 22 41 31 05 E-post: central.bank@norges-bank.no
Visiting address: 
Besøksadresse:
Switchboard: + 47 24 07 30 00 E-mail: contact@nbim.no 
Telefon: 24 07 30 00 E-post: contact@nbim.no
Telephone: +47 21 49 09 30 E-mail: presse@norges-bank.no Press contacts 
Telefon: 21 49 09 30 E-post: presse@norges-bank.no Mediekontakter
Short factual questions or questions relating to the content of Norges Bank's website can be sent to information@norges-bank.no. 
Har du korte faktaspørsmål eller spørsmål til innhold på internettsidene våre, kan du sende disse til information@norges-bank.no.
Please report website errors to webmaster@norges-bank.no. 
Feil på nettsidene kan meldes til webmaster@norges-bank.no.
Please do not send identical e-mails to several contact addresses in Norges Bank. 
Vennligst ikke send identiske forespørsler til forskjellige e-postadresser i Norges Bank.
If you are unsure about which one to use, please send your mail to central.bank@norges-bank.no. 
Er du i tvil om hvor du skal henvende deg, bruk central.bank@norges-bank.no.
To order publications: 
Abonnementservice
Phone: +47 22 31 61 11 Fax: +47 22 41 31 05 E-mail: Facility Services 
Telefon: 22 31 61 11 Telefaks: 22 41 31 05 E-post: Facility Services
Library 
Fagbiblioteket
You can search in the library catalogue Oria. 
Du kan søke i fagbibliotekets samlinger i Oria.
If you want to borrow from our library, please contact your local library. 
Dersom du ønsker å låne fra våre samlinger må du kontakte ditt lokale bibliotek.
E-mail: library@norges-bank.no 
E-post: biblioteket@norges-bank.no
Register of Business Enterprises: 
Organisasjonsnummer:
NO 937 884 117 
937 884 117
SWIFT / BIC: 
SWIFT / BIC:
NBHK NO KK 
NBHK NO KK
Norges Bank has developed requirements for periodic and event-based reporting for licensed systems, and supervisory meetings are held with the responsible operator at least twice a year. 
Norges Bank har utarbeidet krav til periodisk og hendelsesbasert rapportering for konsesjonsbelagte systemer, og det avholdes tilsynsmøter med ansvarlig operatør minst to ganger i året.
The Payment Systems Act does not apply to Norges Bank's own settlement system, NBO. 
Norges Banks eget oppgjørssystem, NBO, er ikke omfattet av lov om betalingssystemer.
However, Norges Bank has assumed that NBO will be subject to the same supervisory criteria as licensed interbank systems. 
Norges Bank har imidlertid lagt til grunn at NBO skal overvåkes etter samme kriterier som konsesjonsbelagte interbanksystemer.
The internal oversight function is organisationally separate from the operational responsibility for NBO. 
Den interne overvåkingsfunksjonen er organisatorisk skilt fra det operative ansvaret for NBO.
The following reporting requirements and supervisory procedures have been established: 
Det er fastsatt følgende rapporteringskrav og tilsynsrutiner:
Licensed interbank systems 
Konsesjonsbelagte interbanksystemer
Norges Bank's settlement system 
Norges Banks Oppgjørssystem
PERIODIC REPORTS: 
PERIODISKE RAPPORTER:
Participation, turnover, exposure, liquidity 
Deltakelse, omsetning, eksponering, likviditet
Semi-annual 
Halvårlig
Interrupted operations 
Driftsavvik
Quarterly basis 
Kvartalsvis
Risk analyses, procedures for change and error management 
Risikoanalyser, rutiner for endrings- og avvikshåndtering
Testing of contingency plans 
Testing av avbrudds- og katastrofeløsninger
EVENT-BASED REPORTING: 
HENDELSESBASERT RAPPORTERING:
Immediate reporting of disruptions 
Øyeblikkelig rapportering av avvik
Disruptions classified as "critical" 
Avvik karakterisert som "kritisk"
Disruptions classified as "serious" 
Avvik karakterisert som "alvorlig"
Notification requirement for significant changes 
Meldeplikt ved endringer av betydning
Annual reporting requirements for licensed interbank systems 
Krav til årsrapportering for interbanksystemer underlagt konsesjon
The purpose of the Act is to ensure that interbank systems are organised to promote financial stability. 
Formålet med loven er å bidra til at interbanksystemer organiseres slik at hensynet til finansiell stabilitet blir ivaretatt.
The Act is based on international recommendations for the organisation of payment systems. 
Loven er basert på internasjonale anbefalinger for organisering av betalingssystemer.
Norges Bank assesses whether a system is important to financial stability on the basis of the following: 
Norges Bank vurderer om et system har betydning for finansiell stabilitet blant annet ut fra følgende forhold:
Turnover in the system 
Omsetningen i systemet
Risk factors in the system 
Risikoforhold i systemet
Number of participants in the system and links to other systems 
Antall deltakere i systemet og tilknytning til andre systemer
Exposures and participants' financial position 
Eksponeringer og deltakernes finansielle stilling
The importance of the system in society 
Systemets samfunnsmessige betydning
Two market participants are currently licensed to operate interbank systems: DnB Bank ASA and the NICS Operations Office. 
To aktører har i dag konsesjon til å drive interbanksystemer: DNB og operatørkontoret til Norwegian Interbank Clearing System (NICS).
Norges Bank’s Settlement System (NBO) is not subject to the Payment Systems Act. 
Norges Banks eget oppgjørssystem (NBO) er ikke omfattet av lov om betalingssystemer.
The operation and development of NBO are nevertheless based on international recommendations for the organisation of payment systems. 
Internasjonale anbefalinger for organisering av betalingssystemer legges likevel til grunn for drift og utvikling av NBO.
What are the requirements for licensed systems? 
Hvilke krav stilles til konsesjonsbelagte systemer?
General requirements regarding interbank systems are laid down in the Payment Systems Act, but Norges Bank may set more detailed requirements for the systems. 
Generelle krav til interbanksystemer er nedfelt i betalingssystemloven, men Norges Bank kan fastsette nærmere krav til virksomhetene.
These requirements will be based on an assessment of the risk factors in the individual system. 
Slike krav vil basere seg på en vurdering av risikoforholdene i det enkelte system.
Systems that have been licensed must report to Norges Bank on turnover, exposures, deviations, contingency exercises etc. 
De systemer som har fått konsesjon, må rapportere til Norges Bank om omsetning, eksponeringer, avvik, katastrofetester mv.
For further information about licensing and supervision of interbank systems, please refer to the following: 
For mer informasjon om konsesjon og tilsyn med interbanksystemer, se
Payment Systems Act 
Betalingssystemloven
Reporting requirements for licensed interbank systems and NBO 
Krav til rapportering for konsesjonsbelagte interbanksystemer og NBO
Payment systems – a potential source of risk. 
Betalingssystemet – en kilde til risiko.
See also the report Principles for financial market infrastructures - consultative report (CPSS Publications No 94) 
Se Principles for financial market infrastructures - consultative report (CPSS Publications No 94).
The settlement system shall comply with relevant international standards and requirements for infrastructures of critical importance to society. 
Oppgjørssystemet skal oppfylle relevante internasjonale standarder og krav til samfunnskritisk infrastruktur.
All banks in Norway may have accounts at Norges Bank. 
Alle banker i Norge kan ha konto i Norges Bank.
Payments are settled with finality through entries to banks' accounts. 
Betalinger gjøres opp med endelig virkning ved posteringer på bankenes kontoer.
This applies to all kinds of payments for private individuals, businesses, public entities, banks' foreign exchange trades and liquidity transfers as well as settlement of trades in securities and derivatives. 
Dette gjelder alle typer betalinger for privatpersoner, bedrifter og offentlige virksomheter, bankenes valutahandel og likviditetsoverføringer samt oppgjør for handel med verdipapirer og derivater.
More information 
(Lovdata)
Terms and conditions for account management, collateralisation and participation in Norges Banks's settlement system (NBO) (pdf) 
Vilkår for kontohold, pantsettelse og deltakelse i Norges Banks oppgjørssystem (NBO) (pdf)
Operating schedule for Norges Bank's settlement system (NBO) from 13 October 2016 (Circular 7/2016) 
Driftsmønster for Norges Banks oppgjørssystem (NBO) fra 13. oktober 2016 (Rundskriv 7/2016)
Prices and fees in Norges Bank's settlement system for 2017 (Circular 8/2016) 
Prisar og gebyr i oppgjerssystemet til Noregs Bank for 2017 (Rundskriv 8/2016)
Central counterparties in trades in financial instruments – criteria and terms for an account in Norges Bank (Circular 2/2015) 
Kontohold for sentrale motparter i handel med finansielle instrumenter – kriterier for og vilkår ved konto i Norges Bank (Rundskriv 2/2015)
Handling in Norges Bank’s settlement system of a participant under public administration or subject to bankruptcy proceedings (Circular 5/2011) 
Håndtering i Norges Banks oppgjørssystem av en deltaker som er satt under offentlig administrasjon eller konkursbehandling (Rundskriv 5/2011)
Norges Bank's Head Office, Oslo (Photo: Esten Borgos) 
Noregs Bank, Oslo (Foto: Esten Borgos)
The building was designed by the architects MNAL Kjell Lund and Nils Slaatto, who won the open architecture competition in 1973. 
Bygget er teikna av arkitektane MNAL Kjell Lund og Nils Slaatto, som vann den opne arkitektkonkurransen i 1973.
The building was inaugurated on 13 October 1986. 
Bygget blei innvigd 13. oktober 1986.
Norges Bank's Head Office consists of a central block of seven floors surrounded by a rim of four-five floors. 
Hovudkontorbygget til Noregs Bank består av ei sentralblokk på sju etasjar med randbygg på fire–fem etasjar.
The top floors have glass pitched roofs. 
Toppetasjane har skråtak med glas.
The underground floors and four top towers are in cast-in-place concrete. 
Underetasjane og fire topptårn er i plasstøypt betong.
Above ground, the building is supported by prefabricated concrete columns and concrete beams where the facade elements are mounted. 
Over bakken er bygget sett opp av prefabrikkerte betongsøyler og betongbjelkar der fasadeelementa er monterte.
The corner areas are in cast-in-place concrete. 
Hjørnesonene er plasstøypte.
The facade is characterised by glass in a setting of orange-red hued Røyke granite and copper. 
Fasaden er karakterisert av glas i ein kombinasjon med raudleg Røyken-granitt eller kopar.
The operational target of monetary policy is low and stable inflation, with annual consumer price inflation of approximately 2.5% over time. 
Pengepolitikken er innrettet mot at konsumprisene over tid skal vokse med nær 2,5 prosent årlig.
Norges Bank operates a flexible inflation targeting regime, so that weight is given to both variability in inflation and variability in output and employment. 
Norges Bank legger til grunn at inflasjonsstyringen skal være fleksibel, slik at både variasjon i inflasjon og variasjon i produksjon og sysselsetting tillegges vekt.
In general, the direct effects on consumer prices resulting from changes in interest rates, taxes, excise duties and extraordinary temporary disturbances are not taken into account. 
Det tas i utgangspunktet ikke hensyn til direkte effekter på konsumprisene som skyldes endringer i rentenivået, skatter, avgifter og særskilte, midlertidige forstyrrelser.
In real time it will always be difficult to determine which price movements are permanent and those which only have short-term effects on the Consumer Price Index (CPI). 
Det vil i sanntid alltid være vanskelig å avgjøre hvilke prisbevegelser som vil vare ved og hvilke som bare vil ha kortvarige virkninger på konsumprisindeksen (KPI).
There is no one indicator that provides a precise picture of underlying inflationary pressures in all situations. 
Det vil ikke være én enkelt indikator som i alle situasjoner kan gi et riktig bilde av det underliggende prispresset.
Different measures of underlying inflation are discussed in the Monetary Policy Report. 
Ulike mål på underliggende inflasjon blir drøftet i Pengepolitisk rapport.
Overview of development in CPI, CPI-ATE and CPIXE 
Oversikt over utviklingen i KPI, KPI-JAE og KPIXE
The chart below shows inflation over the past years in percent and the projection for the period ahead. 
Figurene under viser inflasjonen i prosent de siste årene og anslag fremover.
Inflation is measured as the year-on-year rise in the CPI and the CPI adjusted for tax changes and excluding energy products (CPI-ATE). 
Inflasjonen er her målt som veksten i KPI og KPI justert for avgiftsendringer og uten energivarer (KPI-JAE) fra samme måned året før (tolvmånedersveksten).
The continuous lines illustrate the actual development in the inflation, while the broken lines illustrate Norges Bank’s projections. 
De heltrukne linjene viser faktisk utvikling i inflasjonen, mens de stiplede linjene er Norges Banks anslag.
CPI projections from Monetary Policy Report 
KPI-anslag fra Pengepolitisk rapport
CPI-ATE projections from Monetary Policy Report 
KPI-JAE-anslag fra Pengepolitisk rapport
Sources: Statistics Norway and Norges Bank 
Kilder: Statistisk sentralbyrå og Norges Bank
Monetary Policy Report with charts in Excel and HTML 
Pengepolitisk rapport inneholder tallsett i Excel- og HTML-format
Address by Central Bank Governor Svein Gjedrem Gausdal, January 2003 
Foredrag av sentralbanksjef Svein Gjedrem, Gausdal 31. januar 2003
The address is based on the assessments presented at Norges Bank's press conference following the Executive Board's monetary policy meeting on 22 January and on previous speeches. 
Foredraget bygger på vurderingene gitt på Norges Banks pressekonferanse etter rentemøtet i Hovedstyret 22. januar, samt tidligere foredrag.
The Norwegian economy exhibited strong growth from 1993 until 1998. 
Norsk økonomi viste sterk vekst fra 1993 til og med 1998.
This recovery brought the economy out of recession into a period of high economic activity. 
Oppgangen brakte økonomien fra en lavkonjunktur til en høykonjunktur.
Growth in the mainland economy in the 1990s averaged over 3 per cent. 
Veksten i fastlandsøkonomien i 1990-årene var over 3 prosent i gjennomsnitt.
Inflation was low and stable at around 2½ per cent annually, while it was higher than 8 per cent in the 1980s. 
Inflasjonen var lav og stabil og lå rundt 2 ½ prosent per år, mot over 8 prosent på 1980-tallet.
At the same time, total employment rose sharply. 
Samtidig vokste den samlede sysselsettingen kraftig.
The unemployment rate, measured by the LFS, fell from close to 6 per cent in 1991 to almost 3 per cent in 1999. 
Arbeidsledigheten målt ved AKU falt fra nær 6 prosent i 1991 til nær 3 prosent i 1999.
Later in the 1990s, unemployment declined as long as wage growth in Norway was lower than wage growth among our trading partners. 
Utover på 1990-tallet gikk arbeidsledigheten ned så lenge lønnsveksten i Norge var lavere enn lønnsveksten hos våre handelspartnere.
This came to a halt in 1998. 
Dette tok slutt i 1998.
The rise in salaries for white-collar workers accelerated and the social partners rejected a policy of wage moderation. 
Veksten i funksjonærlønningene tiltok, og partene i arbeidslivet sa nei til moderasjonslinjen.
At the beginning of the 1990s, the economy was in a deep recession. 
Ved inngangen til 1990-årene var norsk økonomi i en dyp lavkonjunktur.
Production was well below capacity. 
Produksjonen var langt lavere enn kapasiteten.
When growth in the economy picked up, capacity utilisation increased. 
Da veksten i økonomien tok seg opp, økte kapasitetsutnyttingen.
The output gap1, according to our methods of calculation, was closed around 1996. 
Produksjonsgapet1, slik vi beregner det, lukket seg rundt 1996.
Thereafter, cost inflation and the rise in prices for goods and services produced for the domestic market accelerated. 
Fra da av tiltok kostnadsveksten og prisstigningen på varer og tjenester som blir produsert for det norske markedet.
The upturn reached its peak in 1997, with GDP growth approaching 5 per cent. 
Oppgangskonjunkturen nådde toppen i 1997, med en vekst på nærmere 5 prosent.
The pace of such a strong upturn could not be sustained. 
En såpass kraftig oppgang kunne ikke vare ved.
In 1997 and 1998 the economy shifted from an upturn with high growth rates to an expansion with lower growth but low unemployment, labour shortages in many sectors and strong growth in labour costs. 
I 1997 og 1998 gikk økonomien over fra en oppgangskonjunktur med høye vekstrater til en høykonjunktur med lavere vekst, men med lav arbeidsledighet, mangel på arbeidskraft i mange sektorer og høy vekst i lønnskostnadene.
Many other countries also experienced a period of strong expansion in the 1990s. 
Internasjonalt var det også sterk oppgang i mange land på 1990-tallet.
Economic growth in the US was particularly high. 
Veksten i USA var spesielt høy.
New technology generated optimism and laid the basis for strong investment growth. 
Ny teknologi skapte optimisme og ga grobunn for en sterk investeringsoppgang.
At the same time, wage growth and inflation remained low. 
Samtidig holdt lønnsvekst og inflasjon seg lav.
Equity prices, however, rose sharply just before the turn of the millennium, particularly in the US, but also in many other countries. 
Derimot steg aksjekursene kraftig i forkant av tusenårsskiftet, spesielt i USA, men også i mange andre land.