natgillin/translations-raw huggingface dataset:
To mark the bicentenary of the Norwegian Constitution, Norges Bank will issue a NOK 20 special edition circulation coin and a bicentenary commemorative silver coin with a face value of NOK 200. 
Noregs Bank gir ut ein 20-kroners sirkulasjonsmynt med spesialpreg og ein jubileums- og minnemynt i sølv med pålydande verdi 200 kroner for å markere grunnlovsjubileet.
Both coins will be issued in the first half of 2014. 
Begge myntane vil bli utgitt i første halvår 2014.
An artists' competition was held for the bicentenary design. 
Det er gjennomført ein kunstnarkonkurranse om utforminga av jubileumsmotivet.
The winning design is by the painter and illustrator Esther Maria Bjørneboe. 
Vinnarforslaget er det biletkunstnar, målar og teiknar Esther Maria Bjørneboe som har stått for.
The same bicentenary design will be used on both coins. 
Det same jubileumsmotivet vil bli brukt på begge myntane.
The motto for the design is "Grunnlovens far og folkestyret" ("The father of the Constitution and representative government"). 
Mottoet for motivet er «Grunnlovas far og folkestyret».
The bicentenary design will be made public when the coins are issued in 2014. 
Jubileumsmotivet vil bli offentleggjort når myntane blir utgitt i 2014.
The commemorative coin issues are a collaboration between Norges Bank and the Storting's bicentenary organising committee. 
Noregs Bank samarbeider med Stortingets hovudkomité for jubileet om å gi ut minnemyntane.
The commemoration of the Constitution is intended to encourage participation and involvement in democratic institutions and to be an occasion for popular celebrations throughout Norway. 
Jubileet skal bidra til deltaking og engasjement i demokratiet og leggje til rette for folkefest i heile landet.
For more information, please contact: 
Dersom du ønskjer meir informasjon, kan du ta kontakt med oss:
Synne Ekrem, Communications Adviser Tel. 
Synne Ekrem, kommunikasjonsrådgivar Tlf.
+47 22 31 69 11 / +47 997 67 996 
22 31 69 11 / 997 67 996
Leif Veggum, Acting Director, Cashier's Department Tel. 
Leif Veggum, fungerande direktør i eining for kontante betalingsmiddel Tlf.
+47 22 31 62 93 / +47 971 41 514 
22 31 62 93 / 971 41 514
In the fourth quarter of 2013 the government plans to borrow between NOK 8 billion and NOK 12 billion in the government bond market, and between NOK 10 and 12 billion in the Treasury bill market. 
I fjerde kvartal 2013 tar staten sikte på å låne mellom 8 og 12 milliarder kroner i statsobligasjoner, og mellom 10 og 12 milliarder kroner i statskasseveksler.
This means that the financing requirement of NOK 70 billion in long-term loans in the market in 2013 is reduced to NOK 62 billion. 
Dette innebærer at den planlagte langsiktige opplåningen i markedet for 2013 er redusert fra 70 milliarder kroner til 62 milliarder kroner.
If market conditions or other circumstances relating to the government's financing requirement change substantially in the course of 2013, the planned issue volumes of both government bonds and Treasury bills may be changed without prior notice or justification. 
Dersom markedsforholdene og andre forhold vedrørende finansieringsbehovet til staten endrer seg vesentlig i løpet av 2013, kan det planlagte emisjonsvolumet for både statsobligasjoner og statskasseveksler endres uten forvarsel eller begrunnelse.
In October, Norges Bank will purchase foreign exchange equivalent to NOK 100 million per day for the Government Pension Fund Global. 
Noregs Bank vil i oktober kjøpe valuta for 100 millionar kroner kvar dag til Statens pensjonsfond utland.
Please note that the text below may differ slightly from the actual presentation. 
Det tas forbehold om endringer under fremføringen.
Charts in pdf 
Figurer i pdf-format
International economic developments in recent years have presented a challenge to the economic policy framework. 
Den økonomiske utviklingen internasjonalt de siste årene har utfordret rammeverket for den økonomiske politikken.
Development of macroprudential regulatory frameworks is therefore underway in a number of countries, including Norway. 
Rammeverket for makroregulering er derfor i utvikling i mange land, også i Norge.
Experience shows, however, that financial crises are very difficult to predict and prevent. 
Erfaring tilsier imidlertid at det er svært vanskelig å forutse og forhindre finansielle kriser.
The aim of macroprudential regulation is to reduce the probability of a crisis and counteract harmful effects in the financial system when a crisis occurs. 
Målsettingen for makroregulering er både å dempe sannsynligheten for at kriser inntreffer, og å motvirke skadevirkninger i det finansielle systemet.
A related issue is how monetary policy should respond to financial imbalances, and more specifically, what the implications of the new macroprudential policy tools will be for monetary policy. 
En beslektet problemstilling er hvordan pengepolitikken skal forholde seg til finansielle ubalanser, og mer spesifikt, hvilken betydning de nye verktøyene for makroregulering vil ha for pengepolitikken.
How monetary policy is conducted and communicated is also evolving, both abroad and in Norway. 
Samtidig er utøvelsen og kommunikasjonen av pengepolitikken i utvikling både ute og her hjemme.
Norges Bank has decided to launch a major research project with a view to further developing the framework for flexible inflation targeting. 
I Norges Bank setter vi nå i gang et større forskningsprosjekt med sikte på å videreutvikle rammeverket for fleksibel inflasjonsstyring.
I will return to this topic towards the end of this address. 
Jeg kommer tilbake til dette mot slutten.
Then I shall touch upon the interaction with monetary policy and will also add some brief comments about some of the challenges facing monetary policy in the wake of the financial crisis. 
Så vil jeg komme inn på samspillet med pengepolitikken, og si litt om noen av de utfordringene pengepolitikken står overfor i kjølvannet av finanskrisen.
Why capital regulation? 
Hvorfor kapitalregulering?
A well functioning financial market is essential for virtually all other economic activity in a market economy. 
Et velfungerende finansmarked er en forutsetning for nær sagt all annen økonomisk aktivitet i en markedsbasert økonomi.
Banks are a key component of the financial system. 
Banker har en sentral rolle.
Banks channel money from savers to investors. 
De formidler penger fra de som sparer til de som investerer.
Banks determine who should be given credit and closely monitor borrowers and their projects. 
Bankene vurderer hvem som bør få lån og følger opp låntagerne og deres prosjekter.
This is a task that would be difficult for small savers to undertake. 
Det er en oppgave småsparere vanskelig kan ta på seg.
Resilient banks and prudent banking are important for a solid and stable economy. 
Robuste banker og godt bankhåndverk er viktig for en god og stabil økonomisk utvikling.
If banks end up with insufficient equity capital following substantial losses in bad times, they will have to tighten lending. 
Ender bankene opp med for lite egenkapital etter store tap i dårlige tider, må de stramme inn på kredittgivingen.
This may serve to amplify the downturn, as is currently the case in a number of European countries. 
Det kan bidra til å forsterke nedgangen, slik vi nå ser i flere europeiske land.
Compared with other enterprises, banks have limited equity capital. 
Sammenlignet med andre foretak har banker lite egenkapital.
It is often more costly for banks to fund lending with equity capital than with deposits and borrowing from the market. 
Det er ofte dyrere for bankene å finansiere utlån med egenkapital enn med innskudd og innlån fra markedet.
The insurance premium banks pay for the deposit guarantee bears little relation to the risk the bank takes. 
Forsikringspremien bankene betaler for innskuddsgarantien, avhenger i liten grad av risikoen banken tar.
The result is an underpricing of risk, potentially leading to excessive risk-taking. 
Resultatet er for lav prising av risiko.
While owners cannot lose more than their equity stake, there is a potential for high returns on the equity capital they have invested. 
Eierne kan ikke tape mer enn egenkapitalen, men kan potensielt få høy avkastning på egenkapitalen de har investert.
Banks' owners lack incentives to take full account of the risk imposed on creditors. 
Bankenes eiere mangler insentiver til å ta fullt hensyn til risikoen de påfører kreditorene i banken.
To avoid a situation where banks hold inadequate equity capital, banks are subject to capital requirements. 
For å unngå at banker holder for lite egenkapital, er de underlagt kapitalkrav.
Each bank should hold capital in proportion to its risk exposure. 
Hver enkelt bank bør holde kapital som står i forhold til risikoen banken står overfor.
This is the basis of microprudential bank regulation. 
Dette er grunnlaget for mikroregulering av bankene.
But even if each individual bank appears to be solid on its own, the banking system as a whole may be vulnerable. 
Men selv om hver enkelt bank alene synes solid, kan banksystemet som helhet være sårbart.
Risk in the system has several sources. 
Risikoen i systemet har flere kilder.
Externalities between banks are one important source. 
Eksternaliteter mellom banker er en viktig kilde.
Banks are exposed to one another and can inflict losses on one another directly. 
Banker har eksponeringer mot hverandre og kan påføre hverandre tap direkte.
Banks can also inflict substantial losses on one another if they have shared exposures outside of the banking system. 
Bankene kan også påføre hverandre store tap indirekte hvis de har felles eksponeringer utenfor banksystemet.
This was clearly evident during the financial crisis. 
Det så vi tydelig under finanskrisen.
When a bank is forced to sell off assets, these assets fall in value. 
Når en bank blir tvunget til å selge unna eiendeler, faller disse eiendelene i verdi.
This weakens the balance sheets of other banks holding the same type of assets. 
Det svekker balansen til andre banker som sitter med samme type eiendeler.
Chart: Credit-to-GDP ratio 
Figur: Kreditt som andel av BNP
Systemic risk also arises from externalities in the interaction between the financial system and the real economy. 
Systemrisiko oppstår også fra eksternaliteter i samspillet mellom realøkonomien og det finansielle systemet.
Financial crises generally occur following a period of mutually reinforcing increases in credit, property prices and demand for goods and services, culminating in a bubble that reaches bursting point. 
Finansielle kriser oppstår som regel etter en runddans hvor kreditt, eiendomspriser og etterspørsel etter varer og tjenester trekker hverandre opp til det brister.
Each individual loan makes a scant contribution to overall risk, but gradually, as debt burdens increase, the economy becomes more vulnerable to shocks. 
Hvert enkelt utlån bidrar lite til den samlede risikoen, men etterhvert som gjeldsbelastningen øker, blir økonomien gradvis mer sårbar for forstyrrelser.
Chart 1 shows that Norway has also experienced periods of especially strong credit growth that have been interrupted by financial crises. 
Figuren her viser at også i Norge har perioder med særlig sterk kredittvekst blitt avbrutt av finansielle kriser.
The subsequent losses in the real economy have been substantial. 
De realøkonomiske tapene som fulgte, har vært store.
Ahead of both the banking crisis of the 1990s and the financial crisis, lending growth far outpaced growth in deposits. 
I forkant av både bankkrisen på 1990-tallet og finanskrisen var utlånsveksten langt høyere enn veksten i innskudd.
Wholesale funding often dries up or becomes considerably more expensive in turbulent times. 
Markedsfinansiering faller ofte bort eller blir vesentlig dyrere i urolige tider.
Banking regulation must therefore include a macroprudential perspective. 
Bankregulering må derfor også ha et makroperspektiv.
The purpose is to dampen the build-up of systemic risk and ensure that the banking system as a whole is resilient to shocks. 
Målet er å dempe oppbygging av systemrisiko og sørge for at banksystemet som helhet er robust overfor forstyrrelser.
In a number of countries, frameworks are now being established for macroprudential regulation, along with efforts to put policy instruments in place. 
I mange land etableres det nå rammeverk for makroregulering, og det arbeides med å få på plass virkemidler.
In Norway, the Financial Institutions Act has recently been amended, with effect from July 2013. 
I Norge er finansieringsvirksomhetsloven nylig blitt endret, med virkning fra juli i år.
The amendments have been harmonised with new EU regulations. 
Endringene er i tråd med EUs nye regelverk.
The amended act sets higher capital requirements for Norwegian banks and includes a countercyclical capital buffer. 
Den nye loven fastsetter høyere kapitalkrav for norske banker og inkluderer en motsyklisk kapitalbuffer.
The amendments also authorise the Ministry of Finance to issue regulations on the use of other macroprudential instruments. 
Endringene i loven gir også Finansdepartementet hjemmel til å utarbeide forskrifter om andre virkemidler i makroregulering.
Preferably, such instruments should focus directly on the sources of systemic risk. 
Helst bør slike virkemidler virke direkte på kilden til økt systemrisiko.
This is the principle that is applied when taxes are imposed directly on environmentally hazardous products. 
Det er dette prinsippet som brukes når avgifter legges direkte på bruk av miljøskadelige produkter.
However, in practice, this is difficult to accomplish in the financial system. 
Men i praksis er dette vanskelig å få til i finanssystemet.
Systemic risk can be difficult to identify and has numerous sources. 
Systemrisikoen kan være vanskelig å fange opp og ha mange kilder.
The financial system and its interaction with the real economy is complex, and problems spread across borders. 
Finanssystemet og samspillet med realøkonomien er komplekst, og problemer smitter på tvers av land.
The financial crisis was a clear reminder of this. 
Finanskrisen ga oss en tydelig påminnelse om det.
We have experienced on previous occasions that some financial sector operators find ways to evade regulations. 
Vi har tidligere erfart at deler av finanssektoren finner måter å omgå reguleringer på.
New sources and forms of systemic risk may also arise. 
Det kan oppstå nye kilder og former for systemrisiko.
It is difficult to imagine instruments that can fully prevent financial crises from developing. 
Det er vanskelig å tenke seg virkemidler som fullt ut hindrer utvikling av finansielle kriser.
Yet it is still appropriate to increase banks' resilience to losses when systemic risk increases. 
Men det er uansett fornuftig å gjøre bankene mer robuste mot tap når systemrisikoen øker.
This is the primary purpose of the countercyclical capital buffer. 
Det er hovedformålet med den motsykliske kapitalbufferen.
Countercyclical capital buffer 
Den motsykliske kapitalbufferen
The new framework contains a number of new capital adequacy requirements. 
Det er flere nye krav til kapitaldekning i det nye rammeverket.
There are new buffer requirements in addition to the minimum Common Equity Tier 1 (CET1) capital ratio requirement. 
Nye bufferkrav kommer i tillegg til minstekravet til ren kjernekapitaldekning.
Banks that do not meet the buffer requirements will face restrictions on distributing dividend and paying out bonuses. 
Når bankene ikke oppfyller bufferkravene, vil de møte begrensninger på utdeling av utbytte og bonuser.
Chart: New CET1 capital requirements for Norwegian banks 
Figur: Nye krav til ren kjernekapitaldekning i norske banker
The capital conservation buffer is permanent and independent of systemic risk. 
Bevaringsbufferen er permanent og uavhengig av systemrisiko.
The systemic risk buffer is designed to act as a buffer against more persistent systemic risk and will apply to all Norwegian banks. 
Systemrisikobufferen skal møte en mer vedvarende systemrisiko og gjelder for alle norske banker.
In addition, the largest banks will be subject to a separate capital buffer requirement. 
I tillegg vil de største bankene få krav om en særskilt kapitalbuffer.
Finanstilsynet (Financial Supervisory Authority) has been given until 1 November of this year to assess criteria for identifying systemically important financial institutions. 
Finanstilsynet skal innen 1. november i år vurdere kriterier for å peke ut systemviktige finansinstitusjoner.
These assessments are being done in collaboration with Norges Bank.[1] 
Vurderingene gjøres i samarbeid med Norges Bank.[1]
The countercyclical capital buffer is designed to act as a buffer against systemic risk that varies over time. 
Den motsykliske kapitalbufferen skal holdes mot systemrisiko som varierer over tid.
The size of the buffer is to be assessed each quarter, and will normally be between 0 and 2.5 percent of risk-weighted assets. 
Kravet til bufferen skal vurderes hvert kvartal og vil normalt ligge mellom 0 og 2,5 prosent av beregningsgrunnlaget.
On 4 October, a regulation relating to the countercyclical capital buffer was issued by the Government. 
Kongen i statsråd fastsatte 4. oktober forskrift om motsyklisk kapitalbuffer.
Norges Bank has been tasked with preparing a basis for the buffer decision and providing advice to the Ministry of Finance regarding the buffer four times a year. 
Norges Bank skal utarbeide et beslutningsgrunnlag og gi Finansdepartementet råd om kravet til en slik buffer fire ganger i året.
In preparing its advice, Norges Bank will exchange relevant information and assessments with Finanstilsynet. 
I dette arbeidet skal Norges Bank og Finanstilsynet utveksle relevant informasjon og vurderinger.
Since March of this year, Norges Bank has published an assessment of the need for a countercyclical capital buffer in the Monetary Policy Report in addition to its monetary policy assessment. 
Norges Bank har siden mars i år i Pengepolitisk rapport publisert en vurdering av behovet for en motsyklisk buffer samtidig med vurderingen av pengepolitikken.
Norges Bank will give its first advice on the level of the buffer to the Ministry of Finance in connection with the next Monetary Policy Report, to be published at the beginning of December. 
Vi vil gi vårt første råd om nivået på bufferen til Finansdepartementet i forbindelse med vår neste Pengepolitiske rapport i starten av desember.
Chart: Criteria for an appropriate countercyclical capital buffer 
Figur: Kriterier for en god motsyklisk kapitalbuffer
In line with the purpose of the countercyclical capital buffer, Norges Bank has formulated three criteria for setting an appropriate countercyclical capital buffer. 
I tråd med formålet har Norges Bank formulert tre kriterier for fastsetting av en motsyklisk buffer.
The buffer should ensure that the resilience of banks is strengthened during an upturn. 
Bufferen bør sikre at bankene blir mer robuste i gode tider.
The buffer requirement (size of the buffer) should be viewed in the light of other requirements applying to banks, particularly when new requirements are introduced. 
Bufferkravet bør ses i lys av andre krav til bankene, særlig når nye krav introduseres.
One of the most important purposes of the capital buffer is to alleviate stress in the financial system. 
Et hovedformål med kapitalbufferen er å bidra til at tilbakeslag i det finansielle systemet lindres.
History shows that the groundwork for banking crises is laid during upturns. 
Historien viser at grunnlaget for bankkriser legges i oppgangstider.
When financial imbalances build up, this increases the likelihood of substantial losses in the entire banking system. 
Når finansielle ubalanser bygges opp, øker sannsynligheten for store tap i hele banksystemet.
In an environment characterised by large losses, insufficient equity capital may force banks to curtail lending to households and enterprises, amplifying a downturn. 
I en situasjon med store tap kan knapphet på egenkapital tvinge bankene til å holde igjen på lån til husholdninger og foretak.
Banks should therefore hold larger capital buffers when financial imbalances are building up or have built up. 
Bankene bør derfor holde større kapitalbuffere når finansielle ubalanser bygges opp eller har bygd seg opp.
Chart: Key indicators 
Figur: Nøkkelindikatorer
Norges Bank's advice regarding the buffer will primarily be based on four key indicators: Total credit as a percentage of mainland GDP, the wholesale funding ratio of Norwegian credit institutions, the ratio of house prices to disposable income and commercial property prices. 
Rådet fra Norges Bank vil som hovedregel ta utgangspunkt i fire nøkkelindikatorer: Samlet kreditt som andel av BNP for Fastlands-Norge, andelen markedsfinansiering i norske kredittinstitusjoner, boligpriser i forhold til disponibel inntekt, og salgspriser på næringseiendom.
Both economic theory and historical experience from a number of countries provide support for the view that these indicators capture systemic risk. 
Både økonomisk teori og historiske erfaringer fra mange land gir oss grunnlag for å mene at indikatorene fanger opp systemrisiko.
The chart shows the indicators along with an estimated trend and a mean.[2] 
I figuren viser vi indikatorene sammen med en beregnet trend og et gjennomsnitt.[2]
The greater the positive gap above trend, the stronger is the signal of vulnerability and imbalances. 
Jo større positivt gap over trend, dess sterkere er signalet om sårbarhet og ubalanser.
In line with the recommendations from the Basel Committee on Banking Supervision and from the European Commission, there should not be a mechanical relationship between developments in the indicators and Norges Bank's advice on the buffer. 
I tråd med anbefalingene fra Baselkomiteen for banktilsyn og fra EU-kommisjonen skal det ikke være en mekanisk sammenheng mellom utviklingen i indikatorene og Norges Banks råd om den motsykliske bufferen.
The advice will build on the Bank's professional judgement and take into account factors other than the indicators mentioned. 
Rådet vil bygge på bankens faglige skjønn, og vi vil også vurdere andre forhold enn de nevnte indikatorene.
The weight given to different indicators may vary. 
Vektleggingen av ulike indikatorer vil kunne variere.
As we gain experience and insight, the set of indicators can be developed further. 
Etter hvert som vi vinner ny innsikt og høster nye erfaringer, kan utvalget av indikatorer videreutvikles.
Uncertainty and the need for resilience suggest that the buffer should not be reduced automatically even if there are signs that financial imbalances are receding. 
Usikkerheten og hensynet til robusthet tilsier at bufferen ikke uten videre trappes ned selv om det er tegn til at finansielle ubalanser skulle avta.
In periods of prolonged lending growth and low losses, banks should normally hold a countercyclical capital buffer. 
I perioder med vedvarende utlånsvekst og lave tap, vil det normale være at bankene holder en motsyklisk buffer.
Banks will be allowed to draw on the buffer in the event of an economic downturn and large bank losses. 
Ved tilbakeslag i økonomien og store tap i bankene skal den motsykliske bufferen kunne tæres på.
If the buffer functions as intended, banks will tighten lending to a lesser extent in a downturn. 
Virker bufferen etter hensikten, vil bankene da stramme mindre inn på sine utlån.
This may mitigate the procyclical effects of tighter bank lending. 
Det vil kunne motvirke at bankenes utlånspraksis forsterker et tilbakeslag i økonomien.
The four key indicators are not well suited to signalling whether the buffer should be reduced. 
De fire nøkkelindikatorene er lite egnet til å gi signaler om når bufferkravet skal senkes.
Other information, such as market turbulence and loss prospects for the banking sector, will be more relevant. 
Annen informasjon, som uro i markedene og utsikter til tap i bankene, vil være mer relevant.
The benefits of higher capital requirements for banks must be weighed against any costs the countercyclical capital buffer imposes on the economy. 
Gevinsten av å pålegge bankene et høyere kapitalkrav må veies mot eventuelle kostnader som den motsykliske bufferen påfører økonomien.