natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Our model apparatus is also shaped by new insights about the functioning of the economy and how we can guard against the risk of financial stress. 
Ny innsikt i hvordan økonomien virker og økt forståelse av hvordan vi kan gardere oss mot risikoen for finansiell uro, vil påvirke utformingen av analyseapparatet.
The aim is continuously to ensure that the models are the best possible support tools for monetary policy decisions. 
Målet er hele tiden å gjøre modellene mest mulig relevante som støtteverktøy for de pengepolitiske beslutningene.
Formalising the framework along the lines I just presented can make it easier to recognise the line of reasoning and help clarify the choices we face. 
En formalisering av rammeverket i retning av det jeg nå har vært gjennom, kan gjøre det lettere å holde orden på resonnementene og bidra til å klargjøre valgene vi står overfor.
But the ultimate assessment will always be a result of Norges Bank's professional judgement and incorporate knowledge and considerations that are insufficiently captured in our model. 
Men den endelige vurderingen vil alltid være et resultat av Norges Banks faglige skjønn og fange opp kunnskap og hensyn som ikke er tilstrekkelig ivaretatt i modellene våre.
In Norway, inflation has on average been somewhat below, but close to, 2.5 percent in recent years. 
I Norge har inflasjonen de siste årene i gjennomsnitt vært noe under, men nær 2,5 prosent.
Activity has been close to a normal level and unemployment has remained low. 
Aktiviteten har vært nær et normalt nivå og arbeidsledigheten har holdt seg lav.
At the same time, house prices have risen sharply since the 1990s and household indebtedness is at a historically high level. 
Samtidig har boligprisene steget kraftig siden 1990-tallet, og husholdningenes gjeldsbelastning er historisk høy.
Against this background, it has been appropriate to keep the key policy at the chosen level in order to dampen the build-up of financial imbalances. 
Derfor har det for oss vært riktig å holde renten litt oppe for å dempe oppbyggingen av finansielle ubalanser.
When assessing various considerations, Norges Bankmust pursue the primary objective of monetary policy – low and stable inflation. 
I avveiingen mellom ulike hensyn må pengepolitikken holde fast ved sitt hovedmål – lav og stabil inflasjon.
If financial imbalances build up further, it will be appropriate to assess the level of the countercyclical capital buffer for banks. 
Dersom vi ser at finansielle ubalanser bygger seg videre opp, er det nærliggende å vurdere kravet til motsyklisk kapitalbuffer i bankene.
Banking regulation and supervision must be the first line of defence against shocks to the financial system. 
Regulering og overvåking av bankene må være førstelinjeforsvaret mot forstyrrelser i det finansielle systemet.
At the same time, we cannot proceed under the assumption that new regulations will eliminate the risk of financial stress. 
Samtidig kan vi ikke basere oss på at nye reguleringer vil fjerne risikoen for finansiell uro.
A robust monetary policy should therefore take into account the risk of financial instability. 
En robust pengepolitikk bør derfor se hen til risikoen for finansiell ustabilitet.
Monetary policy will then also contribute over time to stable economic developments in line with Norges Bank's mandate. 
På den måten vil pengepolitikken over tid også bidra til en stabil økonomisk utvikling i tråd med vårt mandat.
[2] The analysis will be documented in a forthcoming Norges Bank Staff Memo by Anundsen et al. (2014). 
[2] Analysen vil bli dokumentert i et kommende Norges Bank Staff Memo av Anundsen m.fl.
[3] 
(2014)
ESRB (2014): "The ESRB Handbook on Operationalising Macro-prudential Policy in the Banking Sector" (published 3 March 2014), 
[3] ESRB (2014): "The ESRB Handbook on Operationalising Macro-prudential Policy in the Banking Sector" (publisert 3. mars 2014),
[4] http://www.rbnz.govt.nz/financial_stability/loan-to-value_ratio 
[4] http://www.rbnz.govt.nz/financial_stability/loan-to-value_ratio
Author: Olav Syrstad, Arne Kloster and Tom Bernhardsen Series: Economic Commentaries Number: 9/2014 
Forfatter: Olav Syrstad, Arne Kloster og Tom Bernhardsen Serie: Aktuell kommentar Nummer: 9/2014
Economic Commentaries 9/2014 (PDF 86.3 Kb) 
Aktuell kommentar 9/2014 (PDF 83,7 Kb)
Norges Bank has in various contexts pointed out that today's NIBOR construction has clear weaknesses. 
Norges Bank har i flere sammenhenger pekt på at dagens NIBOR-konstruksjon har klare svakheter.
This comparison is particularly relevant, since a majority of the NIBOR panel banks also quote STIBOR. 
Denne sammenligningen er spesielt relevant ettersom et flertall av bankene i NIBOR-panelet også kvoterer STIBOR.
This is illustrated by converting NIBOR and STIBOR into equivalent EUR loans and comparing them with the EURIBOR interest rate in the period October 2011 to March 2012. 
Dette illustreres ved å omregne NIBOR og STIBOR til ekvivalente utlån i euro og sammenligne disse med EURIBOR-renten i perioden oktober 2011 til mars 2012.
In this commentary, we show that NIBOR reflected a risk premium that was specific to EUR and EURIBOR panel banks. 
Vi viser i dette notatet at NIBOR gjenspeilet en risikopremie som var spesifikk for euro og EURIBORs panelbanker.
In our view, this risk premium is difficult to justify for NOK and Norwegian banks. 
Denne risikopremien lar seg etter vår mening vanskelig forsvare for norske kroner og norske banker
In spring 2014, a competition was held for the design of motifs for the new banknote series. 
Våren 2014 ble det gjennomført en konkurranse om utforming av motiver på ny seddelserie.
The purpose of the competition was to arrive at a proposal that can be the artistic basis of the new banknote series and communicate the theme "The Sea" in an appropriate manner. 
Formålet med konkurransen var å komme fram til et forslag som kan være det kunstneriske utgangspunktet for utformingen av ny seddelserie og som formidler temaet «Havet» på en god måte.
Eight participants were selected by a group of experts to take part in the final round of the competition. 
Åtte deltakere ble valgt ut av en ekspertgruppe til å delta i finalerunden i konkurransen.
The jury has comprised five external professionals and one member from the Bank. 
Juryen har bestått av fem eksterne fagpersoner og ett medlem fra banken.
They have concluded that two proposals stand out: Ripple Effects by Enzo Finger, and Norwegian Living Space by The Metric System and Terje Tønnessen. 
De har konkludert med at det er to forslag som skiller seg ut: Ringvirkninger av Enzo Finger, og Det norske livsrommet av The Metric System og Terje Tønnessen.
The jury has selected Enzo Finger's proposal as the winner of the competition and is of the opinion that this proposal communicates the theme in a surprising way with considerable artistic flair. 
Juryen har kåret forslaget fra Enzo Finger til vinner av konkurransen og mener dette forslaget formidler temaet på en overraskende måte med et godt kunstnerisk grep.
Norges Bank has decided that a combination of two proposals submitted will go on for further work. 
Norges Bank har besluttet å arbeide videre med en kombinasjon av to innleverte forslag.
The obverse sides of the notes will be developed on the basis of the proposal from The Metric System, Norwegian Living Space. 
Forsiden på sedlene vil bli utviklet med utgangspunkt i forslaget fra The Metric System, Det norske livsrommet.
The basis of the reverse sides will be the pixel motifs submitted by Snøhetta Design, Beauty of Boundaries. 
Utgangspunktet for baksidene vil være pikselmotivene levert inn fra Snøhetta Design, Grensenes skjønnhet.
Obverse: The Gokstad ship from the 800s, with the Norwegian-designed bow X-BOW® developed by Ulstein Design & Solutions AS in the background. 
Forsidemotiv: Motiv: Gokstadskipet fra 800-tallet med den norsktegnede baugen X-BOW® utviklet av Ulstein Design & Solutions AS i bakgrunnen.
Signal flag: Letter O. 
Signalflagg: Bokstaven O.
Reverse: Pixel motif on the horizon: Cargo ship. 
Baksidemotiv: Pikselmotiv i horisont: Lasteskip.
Cubic pattern: 3.4 m/s. 
Kubisk mønster: 3,4 m/s.
Organic pattern: Gentle breeze. 
Organisk mønster: Lett bris.
Crests begin to break. 
Bølger starter å briste.
The obverses from The Metric System are very well suited to the incorporation of necessary security elements. 
Forsidene fra The Metric System er svært godt tilrettelagt for å innarbeide nødvendige sikkerhetselementer.
The expression is open, light and typically Nordic. 
Uttrykket er åpent, lyst og typisk nordisk.
Using the pixel motifs from Snøhetta Design as the reverse will give the notes both a traditional and a modern expression. 
Ved å benytte pikselmotivene fra Snøhetta Design som bakside, vil sedlene få både et tradisjonelt og et moderne uttrykk.
Norges Bank is now working further on motifs and designs to enable security elements intended for the public and machine-readable security elements to be designed and incorporated into the notes. 
Norges Bank arbeider nå videre med motiver og design slik at synlige sikkerhetselementer beregnet for publikum og maskinlesbare sikkerhetselementer kan utformes og legges inn i sedlene.
For that reason, the finished notes may differ somewhat from the basis shown above. 
De ferdige sedlene vil derfor kunne avvike en del fra utgangspunktet som er vist over.
The first of the new notes will be issued in 2017 at the earliest. 
De første nye sedlene vil tidligst bli utgitt i 2017.
Norges Bank is exhibiting the competition proposals in Grafill's premises in Oslo, Rosenkrantz gate 21, from 7 to 26 October. 
Norges Bank stiller ut konkurranseforslagene i Grafills lokaler i Oslo, Rosenkrantz gate 21, fra 7. til 26. oktober.
The title of the exhibition is "Norway's New Banknote Series: The Sea". 
Tittel på utstillingen er «Norges nye seddelserie: Havet».
Hilde Singsaas, Director of Communications and External Relations 
Hilde Singsaas, kommunikasjonsdirektør
+47 22 31 69 47 / +47 99 54 19 63 
22 31 69 47 / 99 54 19 63
The following letter was submitted to the Ministry of Finance on 22 August 2001 
Norges Banks brev av 22. august 2001 til Finansdepartementet
In a discussion of a rebalancing regime for the Petroleum Fund, it is important to distinguish between the strategic benchmark and the actual benchmark. 
I en diskusjon om rebalanseringsregime for Petroleumsfondet er det viktig å skille mellom den strategiske referanseporteføljen og den faktiske referanseporteføljen.
The strategic benchmark for the Petroleum Fund is defined by the weightings set by the Ministry of Finance for the regions (Europe/North America/Asia-Oceania equal to 50/30/20) and the asset classes (equities/fixed-income instruments equal to 40/60). 
Den strategiske referanseporteføljen for Petroleumsfondet er definert ved de vektene Finansdepartementet har satt for regioner (Europa/Amerika/Asia lik 50/30/20) og aktivaklasser (aksjer/obligasjoner lik 40/60).
These weightings are referred to as strategic weightings. 
Disse vektene kalles gjerne de strategiske vektene.
The actual benchmark, against which management performance is measured, is based on the strategic weightings. 
Den faktiske referanseporteføljen, som forvaltningen måles mot, tar utgangspunkt i de strategiske vektene.
However, during the period between two rebalancing operations, the weightings in the actual benchmark are influenced by the relative price changes of the various asset classes/regions. 
I tiden mellom to rebalanseringer vil imidlertid vektene i den faktiske referanseporteføljen bli påvirket av den relative kursutviklingen til de ulike aktivaklasser/regioner.
This means, for example, that if equity prices advance sharply in a period, the equity portion in the actual benchmark will be higher than 40 per cent. 
Det betyr for eksempel at dersom aksjekursene i en periode stiger sterkt, vil aksjeandelen i den faktiske referanseportefølje være høyere enn 40 prosent.
Rebalancing brings the weightings in the actual benchmark back to the strategic weightings. 
Rebalansering innebærer at vektene i den faktiske referanseporteføljen bringes tilbake til de strategiske vektene.
With the exception of deviations due to active management, management of the Petroleum Fund follows the actual benchmark. 
Med unntak av de avvik som skyldes aktiv forvaltning, vil en i forvaltningen av Petroleumsfondet følge den faktiske referanseporteføljen.
This means that when the weightings in the actual benchmark are changed (rebalancing), the same changes will normally be made in the Petroleum Fund. 
Det betyr at når en endrer vektene i den faktiske referanseporteføljen (rebalansering), vil en normalt gjøre de samme endringene i fondet.
Hence, rebalancing entails transaction costs linked to necessary buying and selling. 
Følgelig vil rebalanseringer medføre transaksjonskostnader knyttet til de nødvendige kjøp og salg.
This gives rise to a dilemma: if rebalancing takes place too seldom, the portfolio will drift away from the strategic weightings, while frequent rebalancing will lead to high transaction costs. 
En står derfor ofte overfor et dilemma: for sjeldne rebalanseringer fører til at porteføljen drifter vekk fra de strategiske vektene, mens hyppige rebalanseringer vil føre til høye transaksjonskostnader.
A rebalancing strategy must therefore be devised that weighs up these two considerations. 
Det må derfor fastlegges en rebalanseringsstrategi der de to hensynene veies mot hverandre.
Under the existing regime for the Petroleum Fund, the Fund and the actual benchmark are rebalanced at the end of each quarter so that the share of the different asset classes are returned to the share in the strategic benchmark. 
Det gjeldende regime for Petroleumsfondet innebærer at fondet og den faktiske referanseporteføljen ved hvert kvartalsskifte rebalanseres slik at andelene til de ulike aktivaklassene bringes tilbake til andelene i den strategiske referanseporteføljen.
This is because the capital transferred has been used to buy asset classes where the exposure is to be increased. 
Det skyldes at tilførselen har vært benyttet til å kjøpe de aktivaklasser der eksponeringen skal økes.
However, there are two reasons why transaction costs will become an increasingly important consideration over the next years. 
Det er imidlertid to grunner til at hensynet til transaksjonskostnader blir viktigere de neste årene.
First, capital transfers as a share of the Fund's overall value will decline. 
For det første vil tilførselen som andel av fondets samlede verdi gå ned.
This means that a larger share of rebalancing will involve financing securities purchases by corresponding sales of securities. 
Dermed må en større andel av rebalanseringene skje ved at kjøp av verdipapirer finansieres ved et tilsvarende salg av verdipapirer.
The transaction costs linked to non-government-guaranteed bonds are higher. 
Det vil følgelig være høyere kostnader forbundet ved å gjøre transaksjoner i ikke-statsgaranterte obligasjoner.
As a result of these changes, the Fund's rebalancing regime should be reassessed. 
Disse endringene gjør at det bør foretas en ny vurdering av fondets rebalanseringsregime.
If the rebalancing frequency is changed, it would also be appropriate to reconsider the frequency of capital transfers to the Fund. 
Dersom en endrer rebalanseringsfrekvensen vil det være naturlig å samtidig vurdere frekvensen for tilførsler til fondet.
The Ministry of Finance has announced that the Fund's equity share will be reassessed in the National Budget for 2002. 
Finansdepartementet har varslet at en i Nasjonalbudsjettet 2002 vil foreta en ny vurdering av fondets aksjeandel.
The implementation of a new rebalancing regime for the Fund should be considered in conjunction with such possible changes in the Fund's investment strategy. 
Implementeringen av et nytt rebalanseringsregime for Petroleumsfondet bør sees i sammenheng med slike eventuelle endringer i investeringsstrategien til fondet.
Choice of rebalancing regime 
Nærmere om valg av rebalanseringsregime
The choice of rebalancing regime for the Petroleum Fund will influence the evolution of the Fund's benchmark over time. 
Valg av rebalanseringsregime for Petroleumsfondet vil påvirke hvordan fondets referanseportefølje vil utvikle seg over tid.
The benchmark shall safeguard two important considerations. 
Referanseporteføljen skal ivareta to viktige hensyn.
One is that the benchmark shall reflect the strategic choices underlying the investment strategy adopted. 
Det ene hensynet er at referanseporteføljen skal reflektere de strategiske valgene en har gjort ved utformingen av investeringsstrategien.
These choices shall reflect the owner's trade-off between expected return and risk. 
Disse valgene skal uttrykke eiers avveining mellom forventet avkastning og risiko.
Hence, it is important that the rebalancing regime chosen prevents the weightings in the actual benchmark from deviating excessively from the weightings in the strategic benchmark. 
Det er derfor viktig at en velger et rebalanseringsregime som over tid gjør at vektene i den faktiske referanseporteføljen ikke avviker for mye fra vektene i den strategiske referanseporteføljen.
The other consideration is that the benchmark shall serve as a basis for evaluating active management. 
Det andre hensynet er at referanseporteføljen skal tjene som et utgangspunkt for evaluering av den aktive forvaltningen.
The benchmark should thus represent an objective and transparent basis of comparison. 
Referanseporteføljen bør derfor representere et objektivt og transparent sammenlikningsgrunnlag.
This is best achieved if rebalancing is calendar-based or rule-based (conditional). 
Dette ivaretas best ved at rebalanseringene er fullt ut kalender- eller regelstyrt (betinget).
Furthermore, it is important that it is the owner that defines the principles underlying changes in the benchmark, and that these are unequivocal and easy to control. 
Videre er det viktig at det er eieren som fastsetter prinsippene for endringer i referanseporteføljen, og at disse er entydige og enkle å kontrollere.
Managers use the benchmark as a basis for actual investments. 
Forvalterne bruker referanseporteføljen som utgangspunkt for de faktiske investeringene.
This means that changes in the benchmark normally lead to changes in the actual portfolio. 
Det betyr at endringer i referanseporteføljen som regel også fører til endringer i den faktiske porteføljen.
In addition to the transaction costs, frequent rebalancing may also be associated with indirect costs since rebalancing also involves operational resources in investment management. 
I tillegg til transaksjonskostnadene kan hyppige rebalanseringer også ha indirekte kostnader, i form av at rebalanseringer legger beslag på operative ressurser i kapitalforvaltningen.
It is common to distinguish between two rebalancing regimes. 
Det er vanlig å skille mellom to rebalanseringsregimer.
The first regime is calendar-based. 
Det ene regimet er kalenderstyrt rebalansering.
This regime seems to be the most widely used by large funds, which then choose monthly, quarterly or annual rebalancing. 
Dette regimet synes å være det vanligste blant store fond, som da velger månedlig, kvartalsvis eller årlig rebalansering.
Under a calendar-based regime, the rebalancing day is by definition known in advance. 
I et kalenderstyrt regime er tidspunktet for rebalansering per definisjon forutsigbart.
Rebalancing can be planned and carried out as a matter of routine, which is perceived as being an advantage. 
Rebalanseringene kan planlegges, og i stor grad utføres rutinemessig, noe som må anses som viktig.
A disadvantage of the regime is that rebalancing is carried out irrespective of need (the degree of deviation from the weightings in the strategic benchmark). 
En ulempe ved et slikt regime kan imidlertid være at rebalansering iverksettes uavhengig av behovet (graden av avvik fra vektene i den strategiske referanseporteføljen).
The other regime is conditional (rule-based) rebalancing. 
Det andre regimet er betinget (regelstyrt) rebalansering.
Since the strategy for the Petroleum Fund is linked to the selected weightings for equities, fixed income instruments and three regions, it may be natural to rebalance the actual benchmark should one (or several) of the asset classes move outside the interval. 
Siden strategien til Petroleumsfondet er knyttet til valgte vekter for aksjer og obligasjoner samt vekter for tre regioner, kan det være naturlig at rebalansering er betinget av at en (eller flere) av aktivaklassevektene beveger seg utenfor intervallet.
It may also be an advantage if market participants, e.g. brokers, do not know the exact date of rebalancing of the Petroleum Fund. 
Det kan også være en fordel at markedsaktører, som f.eks. meglere, ikke vet nøyaktig dato for Petroleumsfondets rebalanseringer.
This may make it easier to achieve cost-effective rebalancing. 
Det kan gjøre det enklere å gjennomføre rebalanseringene på en kostnadseffektiv måte.
However, a conditional rebalancing regime can be more complex than a calendar-based regime. 
Et betinget rebalanseringsregime kan imidlertid være mer komplisert enn et kalenderstyrt regime.
In order to ensure that the conditional regime is sufficiently transparent, it is important that the rules are formulated precisely. 
For å sikre at det betingete regimet er tilstrekkelig transparent, er det derfor viktig at handlingsreglene er presist utformet.
We have looked at several theoretical and empirical studies of various rebalancing regimes. 
Vi har gjennomgått flere teoretiske og empiriske studier av ulike rebalanseringsregimer.
These studies provide no clear indication of which rebalancing regime one should choose. 
Disse studiene gir ingen klare indikasjoner på hvilket rebalanseringsregime en bør velge.
The only certainty is that frequent rebalancing increases the cumulative transaction costs. 
Det eneste sikre synes å være at hyppige rebalanseringer øker de akkumulerte transaksjonskostnadene.
How the portfolio's return and risk is influenced by the rebalancing regime depends on the period studied, the markets considered and the underlying pricing processes for the various assets. 
Hvordan porteføljens avkastning og risiko påvirkes av valg av rebalanseringsregime avhenger av hvilken periode en studerer, hvilke markeder en ser på, og de underliggende prisprosesser for de ulike aktiva.
In particular, the degree of autocorrelation2 of the return is of importance. 
Spesielt vil graden av autokorrelasjon 2. i avkastningene være av betydning.
Some studies suggest that international equity returns are characterised by a negative autocorrelation over time (mean reversion), but that cycles are long and last several years. 
Enkelte studier kan tyde på at internasjonale aksjeavkastninger over tid er kjennetegnet ved negativ autokorrelasjon (tilbakevending til et langsiktig gjennomsnitt, såkalt "mean reversion"), men at syklene er langsomme, med varighet over flere år.
However, it is doubtful whether any particular rebalancing regime can be designed to consistently exploit these fluctuations for return enhancement. 
Det er imidlertid tvilsomt om en kan øke porteføljens avkastning ved å utnytte disse svingningene gjennom regelmessige rebalanseringer.
Relationship between transfers and rebalancing 
Sammenheng mellom tilførsel og rebalansering
Today both rebalancing and transfers to the Petroleum Fund normally take place at the end of each quarter. 
I dag skjer både rebalansering og tilførsel til Petroleumsfondet normalt ved utgangen av hvert kvartal 3.
3 The capital that is to be transferred to the Petroleum Fund is accumulated over a three-month period in a buffer portfolio, which is part of the foreign exchange reserves. 
Gjennom kvartalet samles de midlene som skal overføres til fondet i petrobufferporteføljen, som er en del av valutareservene.
Exposures in the buffer portfolio are determined by the Petroleum Fund's rebalancing requirements. 
Eksponeringen i denne porteføljen blir bestemt av rebalanseringsbehovet i Petroleumsfondet.