natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Curbing the exploitation of oil and gas resources is not a feasible alternative. 
Å sette på bremsene i utnyttelsen av olje- og gassressursene, er heller ikke en farbar vei.
The abiding question is how to limit the vulnerability associated with increased oil dependence. 
Spørsmålet vi må stille, er snarere hvordan vi kan begrense sårbarheten som følger av økt oljeavhengighet.
Our main defence is to keep our own house in order. 
Vårt viktigste forsvarsverk er å holde orden i eget hus.
Norway must be poised to resist shocks to its economy. 
Vi må innrette oss slik at vi kan motstå sjokk som økonomien utsettes for.
The fiscal rule for petroleum revenue spending is one defence mechanism. 
For statens del er handlingsregelen for bruken av oljepenger en del av et slikt forsvarsverk.
The petroleum fund mechanism and moderate and predictable spending of petroleum revenues over the central government budget contributes to enhancing economic stability. 
Oljefondsmekanismen og en moderat og forutsigbar bruk av oljeinntektene over statsbudsjettet bidrar til en stabil økonomisk utvikling.
By limiting petroleum revenue spending to the expected real return on the Fund, we ensure that our petroleum wealth will benefit future generations. 
Ved å begrense bruken av oljepenger til forventet realavkastning av fondet vil vi sørge for at kommende generasjoner kan nyte godt av petroleumsformuen.
A balanced approach to revenue spending will allow future generations to share in the wealth also through the part that is spent on public investments domestically. 
Ved en balansert bruk av inntektene kan vi sikre at fremtidige generasjoner får ta del i formuen også gjennom de midlene det offentlige investerer innenlands.
Chart 11: Norwegian labour is expensive 
Figur 11: Norsk arbeidskraft er dyr
The spending of petroleum revenues also has another facet. 
Bruken av oljeinntektene har en annen side.
It increases the cost of Norwegian labour. 
Den bidrar til å gjøre norsk arbeidskraft dyr.
During upturns Norwegian companies have fared well, in spite of rapidly rising costs, thanks to efficiency gains and the rise in producer prices for their goods and services. 
Gjennom oppgangstider har norske bedrifter levd godt med de høye kostnadene fordi de er blitt mer effektive, og fordi prisene på det de selger har steget.
Some other countries in Europe allowed costs to rise at broadly the same pace over a number of years. 
Andre land i Europa unnet seg i flere år en like sterk kostnadsvekst.
Now that these countries are in a downturn with a high level of spare capacity, they are improving competitiveness. 
Men med nedgangstid og mye ledig kapasitet bedrer de nå sin konkurranseevne.
If the Norwegian economy enters a downturn, the high level of costs in our country may become a hindrance in the competition for tenders and market shares. 
Ved et økonomisk tilbakeslag her hjemme kan vårt høye kostnadsnivå bli en hemsko i kampen om anbud og markedsandeler.
A floating exchange rate is a buffer against economic shocks. 
En flytende valutakurs er en buffer når økonomien utsettes for sjokk.
The experience of 1998 and 2008, for example, indicates that the krone will depreciate in the event of a sharp drop in oil prices. 
Erfaringer fra blant annet 1998 og 2008 tilsier at kronen vil svekke seg ved et kraftig oljeprisfall.
When inflation is firmly anchored, the rise in consumer prices will not accelerate even if the krone weakens. 
Når inflasjonen er godt forankret, vil ikke prisstigningen skyte fart selv om kronen svekkes.
Norges Bank can then allow the krone to fall in value without having to implement a large degree of monetary policy tightening. 
Norges Bank kan da la kronen falle i verdi uten å måtte stramme til mye i pengepolitikken.
This will dampen the downturn in the mainland economy, hence facilitating restructuring in the business sector. 
Det vil dempe nedgangen i fastlandsøkonomien og bidra til å lette omstillingene i næringslivet.
Should the outlook for the petroleum industry show a significant shift, Norway will have to start down the hard path of economic adjustment. 
Skulle utsiktene for oljevirksomheten endres vesentlig, vil det samlet sett kreves betydelige tilpasninger i norsk økonomi.
What we need above all is a profitable and efficient business sector that can adapt to new times. 
Det aller viktigste er å ha et lønnsomt og effektivt næringsliv som kan omstille seg til nye tider.
In that respect, there are some aspects of the Norwegian economy that give cause for reflection. 
I så måte er det noen utviklingstrekk ved norsk økonomi som gir grunn til ettertanke.
Chart 12: Mainland GDP – stable nominal growth 
Figur 12: BNP Fastlands-Norge – stabil nominell vekst
On the surface, developments are positive. 
På overflaten ser det bra ut.
Nominal mainland GDP growth at current prices has been almost surprisingly stable. 
Veksten i Fastlands-Norges nominelle BNP – verdiskapingen på fastlandet målt i løpende priser – har vært nesten forbausende stabil.
There were some tendencies towards overheating in the years prior to the financial crisis. 
Det var tendenser til overoppheting i årene før finanskrisen.
Price and cost inflation in the Norwegian economy picked up markedly. 
Pris- og kostnadsveksten i norsk økonomi tok seg markert opp.
But the correction that followed during and after the crisis has brought growth back to trend. 
Men korreksjonen som fulgte gjennom og etter krisen, har brakt utviklingen tilbake på trenden.
There is little in this chart to indicate that the world economy has recently been through the most severe economic downturn in post-war history. 
Det er lite i denne figuren som gir inntrykk av at verdensøkonomien har gått gjennom etterkrigstidens største tilbakeslag.
The picture changes when growth is broken down into price and volume. 
Bildet endres når vi splitter opp utviklingen i verdiskapingen i pris og volum.
The high prices for domestically produced goods are the main factor that has supported our country's income. 
Det er først og fremst høye priser på det vi produserer som har holdt landets inntekter oppe.
Since 2005, producer prices have increased considerably faster than trend. 
Siden 2005 har produsentprisene økt klart sterkere enn trenden.
This illustrates that mainland businesses have also benefited from the substantial improvement in Norway's terms of trade. 
Det gjenspeiler at også næringslivet på fastlandet har nytt godt av en markert bedring i bytteforholdet overfor utlandet.
Chart 13: Mainland GDP – slump in economic activity 
Figur 13: Figur: BNP Fastlands-Norge – aktiviteten fikk en knekk
Economic activity, on the other hand, slumped during the financial crisis. 
Aktiviteten i økonomien fikk derimot en knekk under finanskrisen.
This would indicate that the financial crisis and the debt crisis have had lasting effects on the Norwegian economy as well. 
Det kan se ut som om finans- og gjeldskrisen har fått varige virkninger også i Norge.
Chart 14: Mainland GDP – per capita 
Figur 14: Figur: BNP Fastlands-Norge – per innbygger
The picture becomes even clearer when population growth is factored in. 
Bildet blir enda tydeligere når en tar hensyn til befolkningsveksten.
Measured per capita, we do not generate more value today than we did five years ago. 
Målt per innbygger skaper vi ikke mer verdier i dag enn vi gjorde for fem år siden.
This picture is similar to that of other advanced economies. 
Det ligner på det bildet vi ser i andre industriland.
The break from the years prior to the financial crisis is clear. 
Bruddet fra årene før finanskrisen er tydelig.
Growth is being supported by immigration and employment growth, and not by increased productivity. 
Veksten er holdt oppe av innvandring og vekst i sysselsettingen, ikke ved at vi er blitt mer produktive.
There are two factors that determine value added in a population. 
Det er to faktorer som bestemmer verdiskapingen i en befolkning.
I will look at some aspects of each of these factors. 
Jeg skal se på noen sider ved disse to faktorene hver for seg.
Chart 15: Employment ratio is high, but hours worked are low 
Figur 15: Mange er i arbeid, men vi arbeider ikke så mye
The employment ratio is high in Norway. 
Andelen av befolkningen som er sysselsatt, er høy i Norge.
Labour force participation is high and most job-seekers find work. 
Mange ønsker å delta, og de aller fleste blir tilbudt jobb.
Employment has increased rapidly since the mid-1990s. 
Sysselsettingen har vokst kraftig siden midten av 1990-tallet.
An expansionary monetary policy and additional government expenditure of oil money buoyed activity and employment through the financial crisis. 
En ekspansiv pengepolitikk og statens bruk av oljepenger holdt aktiviteten og sysselsettingen oppe gjennom finanskrisen.
Measured by hours worked, labour input has also risen, albeit not to the same extent. 
Målt i timeverk, har arbeidsinnsatsen også steget, men ikke like mye.
On average, the working day is shrinking. 
I gjennomsnitt blir arbeidsdagen stadig kortere.
The employment ratio adjusted for working hours provides an expression of average labour input per hour worked among the active population. 
Når vi justerer sysselsettingsandelen for arbeidstid, får vi et uttrykk for den gjennomsnittlige innsatsen i timeverk for yrkesbefolkningen.
In this chart, hourly labour input is measured in relation to usual hours of work per year of 1 750 hours. 
I denne figuren er timeverksinnsatsen målt i forhold til et normalårsverk på 1750 timer.
In 2011, the average number of hours worked in Norway came to about 60 percent of usual hours of work per year. 
I 2011 jobbet en nordmann i gjennomsnitt om lag 60 prosent av et normalt årsverk.
By this measure, the employment ratio was higher in Greece than in Norway up to the time when Greece was fully hit by the crisis. 
Målt på denne måten, lå sysselsettingsandelen høyere i Hellas enn i Norge inntil krisen rammet grekerne med full tyngde.
Total labour input is considerably higher in Sweden, Finland and the US than in Norway. 
Den samlede arbeidsinnsatsen er vesentlig høyere i Sverige, Finland og USA enn i Norge.
We work less than the OECD average. 
Vi arbeider mindre enn gjennomsnittet i OECD-landene.
When income growth is high, it is natural that some of the increased wealth will be reflected in a greater preference for leisure. 
Når inntekten øker kraftig, er det naturlig å ta noe av den økte velstanden ut i fritid.
It is nevertheless telling that the number of hours actually worked is considerably lower in Norway than among our main trading partners, despite very low unemployment in Norway. 
Det er likevel et tankekors at vi arbeider vesentlig mindre enn landene vi handler mest med, til tross for at arbeidsledigheten i Norge er svært lav.
Generous transfer schemes and other aspects of our welfare system induce many to exit the labour force – wholly or partially. 
Gunstige overføringsordninger og andre sider ved vårt velferdssystem bidrar til at mange trekker seg ut av arbeidslivet – helt eller delvis.
In recent years, the high level of labour immigration has compensated for this. 
De siste årene har høy arbeidsinnvandring kompensert for dette.
Nonetheless, this situation does not seem sustainable. 
En slik utvikling synes likevel ikke bærekraftig.
Reforms that provide stronger work incentives are needed and should be implemented in anticipation of an ageing population. 
I forkant av at eldrebølgen setter inn er det nødvendig med reformer som gir sterkere insentiver til arbeid.
The pension reform was an important step in the right direction. 
Pensjonsreformen var et viktig skritt i riktig retning.
Chart 16: Productivity growth has declined 
Figur 16: Veksten i produktiviteten har gått ned
What about the other factor that is crucial to growth? 
Hva med den andre faktoren som er avgjørende for vekst?
Mainland productivity increased markedly in the 1990s, partly owing to a number of structural reforms. 
Produktiviteten i fastlandsøkonomien økte betydelig på 1990-tallet, blant annet på bakgrunn av en rekke strukturreformer.
The banking sector was rationalised after the crisis. 
Banksektoren ble effektivisert etter krisen.
The tax reform set the stage for profitable investments and business sector restructuring. 
Skattereformen la forholdene til rette for lønnsomme investeringer og omstillinger i næringslivet.
Improved competitiveness and the development of the oil industry facilitated the rapid integration of new technology by firms. 
Bedret konkurranseevne og utvikling av oljevirksomheten ga god grobunn for at bedriftene kunne utnytte ny teknologi raskt.
Productivity growth remained relatively high up to around 2005. 
Veksten i produktiviteten holdt seg relativt høy frem til rundt 2005.
But since then it has declined. 
Men siden har den falt.
The decline has been more pronounced than among our trading partners. 
Nedgangen har vært mer markert enn hos våre handelspartnere.
Chart 17: Growth in real capital 
Figur 17: Vekst i realkapital
Productivity is closely linked to capital stock per worker. 
Produktiviteten henger nøye sammen med hvor mye kapitalutstyr som står bak hver sysselsatt.
Growth in real total fixed capital formation for mainland Norway fell during the financial crisis. 
Veksten i samlet realkapital i Fastlands-Norge falt under finanskrisen.
It has since picked up again. 
Siden har den tatt seg opp.
When population growth is taken into account, this picture also changes. 
Når vi tar hensyn til befolkningsveksten, endres også dette bildet.
Growth in fixed capital per capita has declined and is close to zero, even after three years of low interest rates and solid growth in the economy. 
Veksten i realkapital per innbygger har gått ned og er nær null, selv etter tre år med lave renter og god vekst i økonomien.
Investment in the mainland economy has been at a low level in the years following the financial crisis. 
Investeringene i fastlandsøkonomien har altså i årene etter finanskrisen ligget på et lavt nivå.
Thus, our overall value added per capita has increasingly been spent on consumption and on replacing existing fixed capital. 
Det meste av verdiskapingen har gått til forbruk og til å erstatte den realkapitalen vi allerede har.
Chart 18: High growth in labour-intensive sectors 
Figur 18: Høy vekst i arbeidsintensive sektorer
The phasing-in of a highly profitable oil industry and higher petroleum revenue spending via the central government budget has amplified the structural shifts in the Norwegian economy. 
Innfasing av en svært lønnsom oljenæring og økt bruk av penger over offentlige budsjetter har forsterket omstillingene i norsk økonomi.
Services production has increased. 
Produksjonen av tjenester har ekspandert.
When the financial crisis hit, industries that do not benefit from oil sector demand or public spending stagnated. 
Da finanskrisen satte inn, stagnerte næringer som ikke nyter godt av etterspørselen fra oljesektoren eller bruk av offentlige midler.
The differences in growth across industries has thus widened since 2008. 
Forskjellene mellom veksten i ulike næringer har derfor blitt forsterket etter 2008.
Labour-intensive sectors with relatively low productivity have accounted for a large share of employment growth in recent years. 
Mye av veksten i sysselsettingen de siste årene har dermed kommet i arbeidsintensive sektorer med relativt lav produktivitet.
Employment has shown only moderate growth in industries with a high share of fixed capital per employee and a high productivity level, such as manufacturing and technical activities. 
Næringer med mye realkapital per ansatt og et høyt produktivitetsnivå – som industri og teknisk tjenesteyting – har samlet sett hatt lav vekst i sysselsettingen.
Chart 19: Public purchases of goods and services 
Figur 19: Offentlig kjøp av varer og tjenester
Budget spending priorities have pushed in the same direction. 
Prioriteringene på utgiftssiden av offentlige budsjetter har trukket i samme retning.
In the past 40 years, public consumption as a share of mainland GDP has increased considerably from 18 percent in 1970 to 28 percent in 2011. 
De siste 40 årene har offentlig konsum som andel av verdiskapingen på fastlandet økt betydelig, fra 18 prosent i 1970 til 28 prosent i 2011.
In the same period, the share of investment has remained virtually unchanged. 
I samme periode har investeringsandelen vært stabil.
Productivity growth has stagnated in most OECD countries. 
Veksten i produktiviteten har stagnert i de fleste OECD-landene.
But this shift was based on borrowing rather than increased earnings in many countries. 
Men denne overgangen har i mange land i stor grad vært basert på låneopptak – og ikke økte inntekter.
After the financial crisis, funding sources dried up and these countries were faced with a debt crisis. 
Etter finanskrisen falt finansieringen bort, og land havnet i gjeldskrise.
Fundamental structural problems with eroded competitiveness came into evidence. 
Grunnleggende strukturelle problemer med svekket konkurranseevne kom til syne.
These countries must not only reduce their debt levels, but also engage in a painful process of adjustment and rationalisation. 
I tillegg til å bli kvitt gjelden, må disse landene nå gjennom en krevende omstilling og effektivisering.
Only then can these economies find the path to renewed growth. 
Først da kan økonomiene igjen vokse.
The Norwegian economy has experienced virtually 20 consecutive years of growth. 
For norsk økonomi har de siste 20 årene vært en nær sammenhengende vekstperiode.
We have invested in a hugely profitable oil industry and found a balance between spending petroleum revenues domestically and saving petroleum revenues in the form of foreign investment. 
Vi har investert – i en svært lønnsom oljenæring – og funnet en balanse mellom bruk av inntektene innenlands og sparing i utlandet.
On the other hand, it seems that both the public and private sectors are having difficulties finding profitable mainland investment projects. 
Samtidig ser det ut til at vi både i offentlig sektor og i det private næringslivet på fastlandet har vanskeligheter med å finne lønnsomme investeringsprosjekter.
Taking a longer view, this is a source of concern. 
Det gir grunn til bekymring i et lengre perspektiv.
Should petroleum revenues shrink, we need more pillars to stand on. 
Skulle oljeinntektene falle, trenger vi flere ben å stå på.
Let me return to Johan Borgen. 
La meg vende tilbake til Johan Borgen.
For Wilfred Sagen and his peers, the festive times did not last long. 
For Wilfred Sagen og andre i hans omgangskrets ble festen kortvarig.
The war came to end and freight earnings declined. 
Krigen tok slutt, og fraktinntektene falt tilbake.
The boom period was followed by hard times. 
Jobbetiden ble avløst av mye hardt arbeid.
Banking crises, parity policy and protectionism led to prolonged and deep recessions in the world economy. 
Bankkriser, paripolitikk og proteksjonisme bidro til at tilbakeslagene i verdensøkonomien ble dype og langvarige.
The environment is entirely different today. 
Omgivelsene er helt forskjellige i dag.
From a global viewpoint, there is reason to believe that the worst of the crisis is over. 
Internasjonalt er det grunn til å tro at den verste krisen er over.
The Norwegian economy is in a unique position. 
Norsk økonomi er i en særstilling.
The wealth in our time is not a short-term asset. 
Rikdommen i vår tid er ikke kortvarig.
We are likely to benefit from revenues and positive impulses from oil activities for many decades ahead. 
Vi vil trolig nyte godt av inntekter og positive impulser fra oljevirksomheten i mange tiår fremover.
But that source will not spring eternal. 
Men kilden springer ikke evig.
If we are to maintain our prosperity over time and reduce the vulnerability to a fall in petroleum revenues, we must generate a larger number of profitable investments in the mainland economy – both in the public and the private sector. 
Skal vi opprettholde velferden over tid og redusere sårbarheten mot fall i oljeinntektene, må vi få frem flere lønnsomme investeringer også i fastlandsøkonomien – både i offentlig og i privat sektor.
We must also provide stronger incentives for participating in the labour market and generating value added. 
Og vi må i større grad stimulere til deltagelse i yrkesliv og verdiskaping.
Perhaps Norway is not so much an economy apart after all. 
Norsk økonomi er kanskje ikke så annerledes likevel.
There will be new times. 
Det kommer nye tider.
[1] From Johan Borgen's novel "De mørke kilder" [The Dark Springs], first published in 1956, Gyldendal Norsk Forlag 
[1] Fra Johan Borgens roman "De mørke kilder", utgitt første gang i 1956, Gyldendal Norsk Forlag
In March, Norges Bank will purchase foreign exchange equivalent to NOK 300 million per day for the Government Pension Fund Global. 
Noregs Bank vil i mars kjøpe valuta for 300 millionar kroner kvar dag til Statens pensjonsfond utland.
Series: Annual Report Number: 2012 
Serie: Årsmelding Nummer: 2012
Annual report 2012 (PDF 3.8 Mb) 
Årsmelding 2012 (PDF 3,2 Mb)
The following applies from 2 April 2013: 
Fra og med 2. april 2013 gjelder følgende:
The banks are divided into groups as follows (Table 1): 
Bankene er delt inn i grupper på følgende måte (tabell 1):
Division of banks into groups (as of March 2013) 
Inndeling av banker i grupper (per mars 2013)
Group 3: All B banks in NBO* (108 banks) 
Gruppe 3: Alle B-bankene i NBO* (108 banker)
Fortis Bank 
Fortis Bank
*Norges Bank's settlement system, **Settlement bank 
*Norges Banks oppgjørssystem, **Oppgjørsbank
The quotas that apply from 2 April 2013 are set on the basis of banks' total assets as at 31 December 2012. 
Kvotene som gjelder fra 2. april 2013, er beregnet på grunnlag av bankenes forvaltningskapital per 31. desember 2012.
Banks' quotas to be applied from 2 April 2013. 
Bankenes kvoter som gjelder fra 2. april 2013.
For a further description of the new system for the management of bank reserves, see Management of bank reserves: The system in Norway. 
For en nærmere beskrivelse av det nye systemet for styring av bankenes reserver, se Styring av bankenes reserver: Systemet i Norge.
Norges Bank's letter of 28 February 2013 to the Ministry of Finance. 
Norges Banks brev av 28. februar 2013 til Finansdepartementet.
We refer to the Ministry's letter of 18 December 2012 in which the Ministry requests an assessment of the rules pertaining to covered bonds and of whether mortgage companies operating under a restricted banking licence may be given access to the central bank's lending facilities. 
Vi viser til departementets brev av 18. desember 2012 der det bes om Norges Banks vurdering av OMF-regelverket og om kredittforetak med begrenset bankkonsesjon kan få låneadgang i Norges Bank.
Assessment of the covered bond rules 
Vurdering av OMF-regelverket
Total volume outstanding of covered bonds is currently slightly more than NOK 830bn, approximately 550bn of which is in NOK. 
Samlet utestående volum av OMF er i dag vel 830 milliarder kroner hvorav om lag 550 milliarder i norske kroner.
There was a rapid increase in the volume of covered bonds after the covered bond rules were introduced in 2007. 
Omfanget av slike lån har økt raskt etter at regelverket for OMF kom på plass i 2007.
The availability of collateralised bonds, secured primarily by a preferential claim on a pool of residential mortgage loans, has given investors and borrowers greater opportunity to diversify their portfolios. 
Tilgangen på sikrede obligasjoner, i første rekke med fortrinnsrett (pant) i boliglån, har gitt bedre muligheter for diversifisering både for investorer og låntakere.
Banks have obtained access to new funding sources that have reduced their costs for funding residential mortgage lending, but there are considerable differences among banks in the share of the stocks of loans used as backing for covered bond issues. 
Bankene har fått tilgang til nye finansieringskilder som har gitt lavere finansieringskostnader for boliglån, men det er store forskjeller mellom bankene i hvor stor andel av sin utlånsmasse de har utnyttet til å utstede OMF.