natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Foreign investors have recently shown a growing interest in NOK-denominated bonds as a result of strong growth in the Euro-krone market. 
I det siste har vi sett en økning i utlendingers interesse for kroneobligasjoner gjennom sterk vekst i det såkalte Euro-kronemarkedet.
This is the result of the relatively high level of interest rates in Norway. 
Dette er utløst av det norske rentenivået.
International operators are issuing NOK-denominated bonds on a large scale. 
Internasjonale virksomheter og bedrifter utsteder nå kroneobligasjoner i svært stort omfang.
At the same time, this provides life insurance companies and investment funds with an investment alternative in NOK. 
Det gir samtidig livselskaper og fond et investeringsalternativ i norske kroner.
The largest holders of Norwegian bonds are insurance companies, but the government, private companies and foreign investors also account for a large share of bond holdings. 
De største eierne av norske obligasjoner er forsikringsselskapene, men også staten, private foretak og utlendinger er store eiere.
The largest issuers are the government and financial institutions. 
Staten og finansinstitusjonene er de dominerende låntakerne eller utstederne av obligasjoner.
Kommunalbanken is also a fairly large issuer in the Norwegian bond market. 
Kommunalbanken er en ganske stor aktør på utstedersiden i det norske obligasjonsmarkedet.
At the end of 2001, the Bank's total bond and commercial paper debt came to about NOK 26 billion. 
Ved utgangen av 2001 var bankens samlede innlån gjennom innenlandske obligasjoner og sertifikater om lag 26 milliarder.
This accounted for a good 6 per cent of total outstanding bond and short-term debt issues in Norway at the end of last year. 
Dette utgjorde vel 6 prosent av totalt utestående beløp av obligasjoner og sertifikater i Norge ved utgangen av fjoråret.
There are historical reasons for the thin securities market in Norway. 
At Norge har små verdipapirmarkeder har blant annet historiske årsaker.
From the post-war period and up to the beginning of the 1980s, the Norwegian bond market was subject to direct regulation. 
I etterkrigstiden fram til begynnelsen av 1980 - tallet var det norske obligasjonsmarkedet preget av direkte reguleringer.
It was only in the late 1980s that the market for bonds and short-term debt was liberalised and it is now part of the international market. 
Først sent på 1980-tallet ble obligasjons- og sertifikatmarkedet liberalisert og det er nå en del av et internasjonalt marked.
The turnover and issue volume in the market increased sharply up to the mid-1990s. 
Omsetningen og emisjonsvolumet økte kraftig fram til midten av 1990 - tallet.
However, Norwegian companies use the bond market on a far more limited scale than companies in comparable countries. 
Fremdeles finansieres likevel norske bedrifter i obligasjonsmarkedet i langt mindre utstrekning i Norge enn i andre sammenlignbare land.
Solid state finances also help to explain the limited size of the private bond market in Norway. 
Statens sterke finansielle stilling kan også bidra til å forklare at det norske markedet for private obligasjoner er lite.
A well functioning government bond market can stimulate the private segment of the debt securities market. 
Velfungerende statsobligasjonsmarkeder kan stimulere den private delen av gjeldsmarkedet.
In most countries, the state has a sizeable borrowing requirement, with a high level of debt. 
I svært mange land har staten hatt et stort lånebehov og har bygget opp omfattende gjeld.
Even though its borrowing requirement is small, the Norwegian government also places emphasis on a well functioning bond market in its government debt policy. 
Selv om lånebehovet er lite, legger også norske myndigheter i sin statsgjeldspolitikk vekt på å utvikle et velfungerende obligasjonsmarked.
Government debt issues are confined to few and large standardised loans. 
Låneopptakene konsentreres om få og store standardiserte lån.
This contributes to higher turnover in the secondary market and hence greater liquidity. 
Dette bidrar til økt omsetning i annenhåndsmarkedet og dermed bedret likviditet.
With ample liquidity and low risk, government bond rates can serve as a benchmark for private bonds. 
God likviditet og lav risiko gjør at renter på statsobligasjonene kan fungere som retningslinje (benchmark) for renten på obligasjoner i det private markedet.
The interest rate on private debt securities is heavily influenced by the interest rate on comparable government securities. 
Renten på obligasjoner og sertifikater utstedt av andre enn staten er sterkt påvirket av renten på tilsvarende statslån.
Private issuers have to pay a somewhat higher interest rate than the government because they have a lower credit rating. 
Private låntakere må betale noe høyere rente enn staten fordi de vurderes som mindre sikre tilbakebetalere.
Another factor is the liquidity of the debt instruments. 
Likviditeten i papirene er også av betydning.
The rate differential between government securities and private debt securities therefore consists of both a credit risk premium and a liquidity premium. 
Renteforskjellen mellom statspapirer og private papirer består derfor både av en kredittrisikopremie og en likviditetspremie.
Normally, the larger and more developed the market is, the lower the liquidity premium is. 
Normalt vil likviditetspremien være lavere jo større og mer utviklet markedet er.
The financial position of local government in relation to the central government ensures that there is little or no credit risk linked to the bonds issued by Kommunalbanken or municipalities. 
Kommunenes finansielle stilling i forhold til staten sikrer at det er liten eller ingen kredittrisiko knyttet til obligasjoner lagt ut av Kommunalbanken eller kommunene selv.
Because of the liquidity premium, however, Kommunalbanken and the municipalities would benefit from a more developed and more liquid bond market in Norway. 
På grunn av likviditetspremien vil imidlertid også Kommunalbanken og kommunene være tjent med et bedre utviklet og mer likvid obligasjonsmarked i Norge.
I can find several reasons why the Norwegian economy would benefit from a larger portion of credit being channelled through the debt securities market. 
Jeg ser flere grunner til at norsk økonomi vil være tjent med at en større del av kredittformidlingen skjer gjennom obligasjons- og sertifikatmarkedet.
a)Enhanced risk management 
a) Bedre mulighet for risikohåndtering
Bonds and short-term issues are traded in the secondary market. 
Obligasjoner og sertifikater omsettes i et annenhåndsmarked.
More participants are thereby given the opportunity to invest in assets that have largely been reserved for financial institutions. 
Flere aktører gis dermed mulighet til å investere i aktiva som i hovedsak har vært forbeholdt finansinstitusjoner.
Banks are also provided with increased possibilities to diversify the risk in their loan portfolios across different sectors and regions. 
Bankene får også økte muligheter til å fordele risikoen i sine utlånsporteføljer mellom ulike sektorer og regioner.
All in all, this contributes to spreading the credit risk linked to the loans. 
Samlet sett bidrar dette til å spre kredittrisikoen knyttet til lånene.
When risk is diversified, the financial system is less vulnerable in the face of financial turbulence. 
Når risikoen spres i det finansielle systemet reduseres sårbarheten ved eventuell finansiell uro.
b) Continuous pricing of risk reduces the possibility of shocks 
b) Kontinuerlig prising av risiko reduserer mulighetene for sjokk
Loans from financial institutions and securities debt differ widely in terms of the degree of transparency in credit rating and pricing. 
Det er betydelige forskjeller i åpenheten mellom lån gitt fra finansinstitusjoner og verdipapirlån ved kredittvurdering og prising.
The credit rating in financial institutions must be looked upon as internal company information. 
Kredittvurderingen i finansinstitusjoner må betraktes som bedriftsintern informasjon.
Loans provided by banks and financial institutions are far less liquid than negotiable securities and the price will generally not change as a result of new information about the borrower. 
Lån gitt av banker og finansinstitusjoner er langt mindre likvide enn omsettelige verdipapirer, og prisen vil normalt ikke kunne endres som følge av ny informasjon om låntaker.
On the other hand, securities markets are subject to transparency and information requirements. 
Ved lån i verdipapirmarkedet stilles det på den annen side krav om åpenhet og god ekstern informasjon.
Participants' credit ratings are continuously reflected in the transparent pricing process in the market. 
Aktørenes kredittvurderinger kommer her kontinuerlig til uttrykk gjennom den åpne prisprosessen.
The stability in our financial system is strengthened when market operators' assessment of the correct value is reflected transparently and continuously in prices. 
Stabiliteten i vårt finansielle system styrkes ved at markedsaktørenes oppfatning av riktig verdi avspeiles transparent og kontinuerlig i prisene.
A precondition is of course that the information that companies are obliged to provide is correct. 
Dette forutsetter selvsagt at informasjonen selskapene er pålagt å komme med faktisk er riktig.
Economic shocks will also be more easily absorbed, even though considerable price changes may have substantial wealth effects. 
Økonomiske sjokk vil også absorberes lettere, selv om store prisendringer vil kunne få betydelige formueseffekter.
Because banks lend at relatively fixed rates, financial institutions must be able to adjust volumes when new information is available. 
Fordi prisen på banklån er relativt fast, er finansinstitusjonene i stor grad avhengig av å justere kvantum når det tilkommer ny informasjon.
This, for example, can be done by refraining from rolling over short-term loans. 
Dette kan for eksempel gjøres ved å la være å rullere kortsiktige lån.
The spillover effects of unexpected events may therefore be more substantial for bank loans than for securities debt. 
Ringvirkninger av uventede begivenheter kan derfor ofte bli større ved banklån enn for verdipapirlån.
c) A well developed debt securities market provides the financial system with two legs to stand on 
c) Et velutviklet obligasjons- og sertifikatmarked gir det finansielle systemet to ben å stå på
Financial crises are normally related to the banking system. 
Finansielle kriser er normalt knyttet til banksystemet.
The crises have partly been the result of a very high concentration of risk in banks. 
Krisene kan dels være forårsaket av svært stor konsentrasjon av risiko i bankene.
In crisis situations, we have seen that financial institutions and securities markets can be complementary and prevent a credit crunch. 
I krisesituasjoner har det vist seg at finansinstitusjoner og verdipapirmarkeder kan utfylle hverandre og hindre at formidlingen av kreditt stopper opp.
One example is the crisis that followed the collapse of the US hedge fund LTCM in 1998. 
Et eksempel er krisen som fulgte etter sammenbruddet i det amerikanske hedgefondet LTCM i 1998.
For a period during the crisis, there were substantial problems in the private bond market in the US. 
I en periode under krisen var det store problemer i det private obligasjonsmarkedet i USA.
Financial institutions increased lending and prevented a more extensive credit crunch. 
Finansinstitusjonene økte da sine utlån og forhindret en mer omfattende kredittørke.
Conversely, we have seen that when there have been problems in the banking sector, securities markets have replaced bank loans. 
Omvendt har vi i situasjoner med bankproblemer sett at finansiering gjennom verdipapirmarkedene har erstattet banklån.
Changes are now taking place, which I think will contribute to strengthening the Norwegian bond market. 
Det er nå i ferd med å skje endringer som jeg tror vil bidra til å styrke det norske obligasjonsmarkedet.
Proposed legislation changes will for example provide for the sale of housing loans to a separate entity that finances the purchase by issuing bonds. 
Lovforslag vil blant annet åpne for at for eksempel boliglån i bank kan selges til et spesialforetak som finansierer kjøpet ved å utstede obligasjoner.
The proposed legislative amendments would permit a wider range of issues in the bond market. 
Lovforslagene innebærer at flere typer lån kan finansieres i obligasjonsmarkedet.
In general, a larger number of issuers and investors would enhance liquidity in the secondary bond market. 
Et økt antall utstedere og investorer kan generelt bidra til å skape et mer likvid annenhåndsmarked for obligasjoner.
This could also directly or indirectly strengthen banks' position. 
Dette vil direkte eller indirekte også kunne styrke bankenes stilling.
Funding of pensions 
Fondering av pensjonene
The organisation of the pension system in Norway will also be of considerable importance to the local government sector as a big employer. 
Hvordan vi organiserer pensjonssystemet her i landet vil ha stor betydning for kommunene som er en stor arbeidsgiver.
The securities market will also be influenced by the pension system Norway will have in the future. 
Verdipapirmarkedene vil også bli påvirket av hvilket pensjonssystem vi kommer til å ha i Norge i framtiden.
Life insurance companies and pension funds are major operators in the Norwegian securities market. 
Livsforsikringsselskapene og pensjonskassene er store aktører i de norske verdipapirmarkedene.
In Norway, the bulk of pensions are funded through the pay-as-you-go system. 
I Norge finansieres hoveddelen av pensjonene gjennom et såkalt "pay-as-you-go" eller "betale etter hvert" system.
It is the taxation of current income that pays for the National Insurance Scheme's current pension benefits. 
Det er beskatning av den løpende verdiskapingen som betaler folketrygdens løpende pensjoner.
For the vast majority of western countries, estimates show that substantial tax increases will be needed to cope with the ageing of the population. 
For de aller fleste vestlige land viser beregninger at skattene må økes kraftig i framtiden for å betale pensjonene til den kommende "eldrebølgen".
The alternative to the pay-as-you-go system is to build up funds prior to the payment of pensions. 
Alternativet til løpende finansierte ordninger er å bygge opp fond i forkant som pensjonene betales av.
These funds can consist of different assets such as stocks and bonds. 
Disse fondene kan bestå av ulike aktiva som for eksempel aksjer og obligasjoner.
More fund-based schemes will generate a positive stimulus to the Norwegian securities market, even if an appropriate risk diversification would imply that a large portion of the capital in pension funds is invested abroad. 
Mer fondering vil gi en positiv stimulans til det norske verdipapirmarkedet, selv om en hensiktsmessig spredning av risikoen vil innebære at store deler av pensjonsmidlene plasseres i utlandet.
A rising share of fund-based schemes in other countries will also increase investment in Norway. 
Økende grad av fonderte løsninger i andre land vil også bidra til økte plasseringer i Norge.
The statutory regulation of pension fund investment will also be of importance. 
Lovregulering av pensjonskassenes investeringer vil også være av betydning.
For example, today most countries have relatively stringent restrictions on the equity portion in pension funds' portfolios. 
I dag har for eksempel de fleste land relativt strenge begrensninger for hvor stor aksjeandelen i pensjonskassenes porteføljer kan være.
However, a proposed new EU directive would make it possible to increase this portion, which may have an impact on demand for securities. 
Forslag til nytt EU-direktiv innebærer imidlertid at denne andelen skal kunne økes, noe som vil kunne ha betydning for etterspørselen etter verdipapirer.
Recent developments in financial markets have shown that a substantial measure of uncertainty is associated with the return on such investments. 
Utviklingen i finansmarkedene den siste tiden har vist at det er betydelig usikkerhet knyttet til avkastningen på denne sparingen.
This uncertainty is related to future economic developments, which will also apply to the pay-as-you-go system. 
Dette representerer usikkerhet om den fremtidige økonomiske utviklingen som også vil gjelde ordninger hvor pensjonene blir finansiert løpende.
It is true that Government can influence this through tax changes. 
Myndighetene kan riktignok påvirke dette gjennom skatteendringer.
Adverse economic developments will, however, put the ability and willingness to increase taxes in order to honour pension obligations to the test. 
En ugunstig økonomisk utvikling vil imidlertid sette både evnen og viljen til å øke beskatningen for å innfri pensjonsforpliktelsene, på en hard prøve.
This uncertainty will be even greater in a country like Norway that is highly reliant on one or a small number of industries. 
Spesielt stor vil denne usikkerheten være i et land som er svært avhengig av én eller et mindre antall næringer slik som Norge.
Government finances are, for example, still vulnerable in the face of a sustained decline in oil prices. 
Statens finanser er for eksempel utsatt dersom oljeprisen skulle varig svekkes.
The uncertainty about future developments is continuously reflected in a fund-based system. 
I et fondert system synliggjøres usikkerheten om den videre utviklingen løpende.
An essential question associated with a fund-based system is who is to bear the risk related to returns. 
Et vesentlig spørsmål i et fondert system er hvem som skal bære avkastningsrisikoen.
It is common to distinguish between two forms that provide different solutions for this: 
Vanligvis skiller man mellom to former som har ulike løsninger for dette:
A defined-benefit pension scheme is an agreement to pay a specified benefit amount irrespective of the return on the premiums paid in. 
Ytelsesbasert pensjon er en avtale om en fast fremtidig ytelse som skal oppfylles uavhengig av premieinnbetalingenes avkastning.
The benefit can be adjusted for inflation, wages or the like. 
Ytelsen kan være justert etter inflasjon, lønn eller lignende.
Premium payments can be changed as a result of demographic changes such as higher life expectancy, but not as a result of lower returns. 
Premieinnbetalingene kan endres som følge av demografiske endringer som for eksempel økt levealder, men ikke som følge av sviktende avkastning på plasseringene.
A fall in returns must be covered by the company or entity if they have their own pension funds. 
Redusert avkastning må dekkes opp av selskapet eller virksomheten selv hvis de har egne pensjonskasser.
Pensioners are secure under municipal defined-benefit based pension schemes, while municipal service production must absorb the impact of lower returns. 
I kommunenes ytelsesbaserte ordninger er pensjonistene sikret, mens den kommunale tjenesteproduksjonen må ta belastningen når avkastningen svikter.
In recent years, municipalities have noticed this additional burden as owners of the National Local Government Pension Fund. 
Kommunene har de siste par årene merket denne ekstrabelastningen som eier av Kommunal Landspensjonskasse.
However, high returns restrained the rise in premium income towards the end of the 1990s. 
Høy avkastning holdt derimot økningen i premieinntektene nede på slutten av 1990 - tallet.
The alternative to a defined-benefit pension scheme is a defined-contribution pension scheme. 
Alternativet til ytelsesbasert pensjon er en innskuddsbasert ordning.
The defined-contribution pension plan is a programme under which members decide how pension savings are invested. 
Innskuddsbasert pensjon med investeringsvalg innebærer at forsikrede1 bestemmer hvordan pensjonsmidlene plasseres.
Future benefits depend on the return. 
Den framtidige ytelsen avhenger av avkastningen.
It can be agreed that the pension payments are to be fixed. 
Det kan avtales at pensjonsutbetalingen skal være faste.
The size of payments will then depend on how much has been saved, the pension period and calculated return. 
Utbetalingens størrelse vil da avhenge av hvor mye som er spart opp og av pensjonens løpetid og beregnet avkastning.
Under a defined-benefit pension programme, life insurance companies and pension funds - or those behind them - in a sense offer insurance against a form of absolute risk to which everyone is exposed. 
I et ytelsesbasert system forsikrer livselskapene og pensjonskassene - eller de som står bak disse - mot en absolutt risiko som hele samfunnet er utsatt for.
Absolute risk may, for example, be a change in economic developments as a result of major disturbances to the world economy or the domestic economy. 
Det kan for eksempel være endret økonomisk utvikling som følge av vesentlige forstyrrelser i verdensøkonomien eller den nasjonale økonomien.
Under a defined-contribution pension scheme, the individual member assumes the absolute risk. 
I innskuddsbaserte ordninger med fritt investeringsvalg er det den enkelte kunde som sitter med den absolutte risikoen.
With a larger share of pension savings in defined-contribution schemes, some of the risk that is now being borne by insurance companies will be transferred to members. 
Med en større andel av pensjonssparingen i innskuddsbaserte ordninger med investeringsvalg vil noe av risikoen som i dag ligger i forsikringsselskapene bli overført til kundene selv.
One problem that may arise in connection with defined-contribution schemes is that members end up with benefit payments that are markedly lower than expected. 
Et problem med innskuddsbaserte ordninger med fritt investeringsvalg kan være at de som har spart ender opp med utbetalinger som er betraktelig lavere enn forventet.
Therefore, it would also be appropriate to apply risk limits to defined-contribution pension schemes. 
Dette tilsier at det bør finnes grenser for risikotaking også for innskuddsbaserte ordninger.
The behaviour of local government, as a user of labour and employer, is of considerable importance for economic developments and also for the inflation outlook. 
Kommunenes adferd, som bruker av arbeidskraft og som arbeidsgiver har vesentlig betydning for den økonomiske utviklingen og også for inflasjonsutsiktene.
The local government sector is a major user of financial service, both as borrower and as buyer of insurance products. 
Kommunene er en stor etterspørrer etter finansielle tjenester, både som låntaker og som kjøper av forsikringsprodukter.
Norway has a well-developed financial system, but its bond market is small compared with other countries. 
Norge har et velutviklet finansielt system, men obligasjonsmarkedet er lite i forhold til andre land.
In the long run, a larger and more liquid bond market in Norway could provide a basis for improved risk management and enhanced diversification of risk in the financial system. 
I det lange løp vil et større og mer likvid obligasjonsmarked kunne gi grunnlag for bedre risikostyring for den enkelte, og bedre spredning av risikoen i det finansielle systemet.
A new pension system is now being considered. 
Utforming av nytt pensjonssystem står nå for døren.
One of the main questions relates to the distribution between pay-as-you-go and fund-based schemes. 
Et sentralt spørsmål er fordelingen mellom fonderte og løpende finansierte ordninger.
There will always be a measure of uncertainty associated with future economic developments, and thereby with future pensions. 
Det vil alltid være usikkerhet om den framtidige økonomiske utviklingen, og dermed om framtidige pensjoner.
A higher proportion of fund-based schemes will make this uncertainty more visible and provide greater opportunities for each individual to adapt. 
Mer fondering av pensjonene vil synliggjøre denne usikkerheten og gi den enkelte større mulighet til å tilpasse seg.
Please note that the text below may differ from the actual presentation. 
Høringen på nett-TV (Stortinget) Høringssal 1
In 2016, it was 20 years since the Ministry of Finance made the first capital transfer to the Government Petroleum Fund, as the Government Pension Fund Global (GPFG) was aptly named at the time. 
I 2016 var det 20 år siden Finansdepartementet foretok det første innskuddet i Statens pensjonsfond utland, eller Statens petroleumsfond som var det treffende navnet den gang.