natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Ministry of Finance determines the size of the monthly allocations to the Petroleum Fund. 
Finansdepartementet fastsetter størrelsen på den månedlige avsetningen til petroleumsfondet.
The daily foreign exchange purchases are determined for a period of one month at a time and are announced on the last business day of the preceding month. 
De daglige valutakjøpene blir fastsatt for en måned av gangen og kunngjøres siste virkedag måneden før.
Norges Bank will not purchase foreign exchange in December 2004 as no allocation to the Petroleum Fund will be made for this month. 
Norges Bank vil ikke kjøpe valuta i desember 2004 da det ikke skal foretas noen avsetning til petroleumsfondet denne måneden.
The international equity and fixed income markets are less liquid at the end of the year, and it is therefore inappropriate to transfer capital that must be invested at this time. 
De internasjonale aksje- og obligasjonsmarkeder er mindre likvide rundt årsskiftet, og det er derfor lite hensiktsmessig å tilføre petroleumsfondet midler som må plasseres på dette tidspunktet.
Growth in the mainland economy in 2006 was appreciably higher than projected by Norges Bank and it is likely that the output gap was also more positive than projected. 
Veksten i fastlandsøkonomien i 2006 ble klart høyere enn anslått, og produksjonsgapet ble trolig også mer positivt enn anslått.
At the same time, consumer price inflation adjusted for tax changes and excluding energy products was lower than expected. 
Samtidig ble konsumprisveksten justert for avgifter og energivarer lavere enn ventet.
Series: Annual Report Number: 2006 
Serie: Årsmelding Nummer: 2006
Annual Report 2006 (PDF 2.7 Mb) 
Årsmelding 2006 (PDF 3,7 Mb)
In April, Norges Bank will purchase foreign exchange equivalent to NOK 670 million per day for the Government Pension Fund – Global. 
Norges Bank vil i april kjøpe valuta tilsvarende 670 millioner kroner per dag til Statens pensjonsfond – Utland.
Monetary Policy Report 1/2007 (PDF 918.1 Kb) 
Pengepolitisk rapport 1/2007 (PDF 757,7 Kb)
Save the file, call it up in PowerPoint, and then double-click on individual charts in order to gain access to the underlying data. 
Hvis du lagrer filen og henter den inn i PowerPoint kan du ved å dobbeltklikke på figurene få frem tallene bak figurene.
The Monetary Policy Report is based on information in the period to 9 March 2007. 
Rapporten er basert på informasjon fram til og med 9. mars 2007.
The monetary policy strategy in Section 1 was approved by the Executive Board on 15 March 2007. 
Den pengepolitiske strategien i kapittel 1 ble vedtatt av hovedstyret 15. mars 2007.
Speech by Governor Svein Gjedrem at the Bergen Chamber of Commerce and Industry, 11 April 2007 
Foredrag av sentralbanksjef Svein Gjedrem, Bergen Næringsråd, 11. april 2007
The address is based on the assessments presented at Norges Bank’s press conference following the Executive Board’s monetary policy meeting on 15 March and in Monetary Policy Report 1/07. 
Foredraget bygger på vurderingene gitt på Norges Banks pressekonferanse etter rentemøtet i hovedstyret 15. mars og Pengepolitisk Rapport 1/07.
Charts in PDF (141 kB) 
Figurer til foredraget (pdf, 141 kB)
Monetary policy in Norway is oriented towards low and stable inflation with annual consumer price inflation of close to 2.5 per cent over time. 
Pengepolitikken i Norge er innrettet mot lav og stabil inflasjon med en årsvekst i konsumprisene som over tid er nær 2,5 prosent.
This means that weight is given to both variability in inflation and variability in output and employment in interest-rate setting. 
Det innebærer at både variasjon i inflasjon og variasjon i produksjon og sysselsetting tillegges vekt i rentesettingen.
Flexible inflation targeting builds a bridge between the long-term objective of monetary policy, which is to keep inflation on target and provide an anchor for inflation expectations, and the more short-term objective of stability in the real economy. 
Den fleksible inflasjonsstyringen bygger bro mellom pengepolitikkens langsiktige oppgave, som er å holde inflasjonen på målet og forankre inflasjonsforventningene, og det mer kortsiktige hensynet til å stabilisere den realøkonomiske utviklingen.
Low inflation and solid growth in the Norwegian economy 
Lav prisstigning og god vekst i norsk økonomi
Inflation in Norway decelerated markedly from the late-1980s to the mid-1990s and has since been low and stable, and fairly close to, but somewhat lower than the target of 2.5 per cent, with considerably lower variability than earlier. 
Prisstigningen i Norge falt markert fra slutten av 1980-tallet fram mot midten av 1990-tallet og har senere vært lav og stabil og ganske nær, men noe lavere enn målet på 2,5 prosent, med vesentlig mindre svingninger enn tidligere.
Consumer prices show monthly variations. 
Konsumprisene svinger en del fra måned til måned.
After a period of very low inflation in 2004, inflation was on the rise through 2005. 
Etter en periode med svært lav inflasjon i 2004 var prisveksten på vei opp gjennom 2005.
Thereafter, domestic inflation showed an unexpected drop in 2006 and is still low. 
Den innenlandske prisveksten avtok deretter uventet i 2006.
So far in 2007, it has edged up, but is still fairly low. 
Så langt i 2007 har den steget noe, men er fortsatt ganske lav.
Lower electricity prices have contributed to a fall in total CPI inflation in recent months. 
Lavere strømpriser har bidratt til at den samlede konsumprisveksten målt ved KPI har falt de siste månedene.
Underlying inflation, i.e. inflation adjusted for tax changes and excluding energy products, was fairly stable for a long period and has been estimated at between 1 and 1½ per cent. 
Den underliggende prisveksten, det vil si prisveksten justert for avgiftsendringer og energivarer, var lenge nokså stabil og har vært anslått til å være mellom 1 og 1½ prosent.
The latest inflation figure indicates that underlying inflation is now in the upper end of the interval. 
Det siste inflasjonstallet tyder på at den underliggende inflasjonen nå ligger i øvre del av intervallet.
The Norwegian economy is booming after a strong upturn since summer 2003. 
Norsk økonomi er i en høykonjunktur etter en sterk oppgang siden sommeren 2003.
The upturn followed a period of slow growth from 1998 and a mild slowdown in 2002 and into 2003. 
Oppgangen avløste en periode med dempet vekst fra 1998 og et mildt tilbakeslag i 2002 og inn i 2003.
Growth has been stronger than in the cyclical upturn in the mid-1990s. 
Veksten har vært sterkere enn i oppgangskonjunkturen på midten av 1990-tallet.
The growth period of recent years has been the longest unbroken growth period recorded in quarterly national accounts, which include figures back to 1978. 
Vi har bak oss den lengste sammenhengende vekstperioden som er registrert i kvartalsvis nasjonalregnskap, som har tall tilbake til 1978.
So far in the cyclical upturn, the mainland economy has grown by an average of just over 4 per cent annually. 
Så langt i konjunkturoppgangen har fastlandsøkonomien i gjennomsnitt vokst med vel 4 prosent i året.
In some municipalities, the number of vacancies is higher than the number of job-seekers. 
I enkelte kommuner rapporteres det nå om flere ledige stillinger enn arbeidssøkere.
There are also reports of shortages of other factor inputs. 
Vi hører også om knapphet på andre innsatsfaktorer.
It has probably not been since the 1970s that we find such widespread reports of purely physical production constraints, for example now in the form of shortages of rigs and other equipment in the petroleum industry or shortages of plank, concrete, insulation and scaffolding in the construction industry. 
Vi må tilbake til 1970-tallet for å finne så hyppige rapporter om rent fysiske produksjonsskranker, for eksempel i form av mangel på rigger og annet utstyr i oljevirksomheten eller mangel på plank, betong, isolasjon og stillaser i bygg- og anlegg.
New national accounts figures show that activity in the Norwegian economy increased at a faster-than-projected pace in the period 2004 – 2006. 
Nye tall fra nasjonalregnskapet viser at aktiviteten i norsk økonomi økte sterkere i årene 2004 til 2006 enn tidligere antatt.
The figures also indicate that productivity growth has been higher than expected. 
Tallene tyder også på at veksten i produktiviteten har vært høyere enn tidligere lagt til grunn.
We interpret this to mean that the permanent level of production capacity has also increased. 
Vi tolker det som at den varige produksjonskapasiteten har økt tilsvarende.
An alternative interpretation is that favourable cyclical developments are fuelling productivity growth. 
En alternativ tolkning er at de gode konjunkturene driver produktivitetsveksten.
If that is the case, it may show a marked decline when economic growth slows. 
I så fall vil den kunne falle markert når veksten avmattes.
Unemployment has fallen sharply in the past few quarters. 
Arbeidsledigheten har falt kraftig de siste kvartalene.
The rate of decline and level of unemployment are reminiscent of two previous cyclical peaks, the one in the mid-1980s and the other that started in the late-1990s and continued into this decade. 
Takten i utviklingen og nivået på arbeidsledigheten minner om to tidligere konjunkturtopper, den på midten av 1980-tallet og den som begynte på slutten av 1990-tallet og fortsatte inn i dette tiåret.
Both expansions culminated in a sharp rise in wage and cost inflation. 
Begge disse høykonjunkturene endte med at lønns- og kostnadsveksten steg kraftig.
Employment growth was for a long period lower than in the cyclical upturns in the 1980s and 1990s. 
Økningen i sysselsettingen var lenge mindre enn i konjunkturoppgangene på 1980- og 90-tallet.
A high level of inward labour migration after EU enlargement in 2004 also contributed to increasing economic capacity. 
Stor arbeidsinnvandring etter EU-utvidelsen i 2004 bidro også til å øke kapasiteten i økonomien.
Historically, there has been a close relationship between the change in prices for domestically produced goods and services and the level of capacity utilisation, here measured by the output gap. 
Historisk har det vært en nær sammenheng mellom prisveksten på norskproduserte varer og tjenester og nivået på kapasitetsutnyttingen, her målt ved produksjonsgapet.
This relationship broke down in 2006. 
Denne sammenhengen ble brutt i 2006.
Surprisingly low inflation through 2006, despite appreciably stronger output and employment growth, may indicate that developments have been influenced by conditions on the production and supply side of the economy. 
Den overraskende lave prisveksten gjennom 2006, trass klart sterkere vekst i produksjon og sysselsetting, kan indikere at det er forhold på produksjons- og tilbudssiden i økonomien som har preget utviklingen.
The present economic expansion differs from previous upturns in that inflation has remained low so far despite strong growth and increasing capacity utilisation. 
Denne konjunkturoppgangen skiller seg altså ut fra tidligere oppganger ved at prisstigningen så langt har holdt seg lav til tross for sterk vekst og økende kapasitetsutnytting.
There are probably several reasons for this. 
Det er trolig flere årsaker.
First, low import prices and high prices for our commodity exports have improved Norway’s terms of trade considerably. 
For det første: Lave importpriser og høye priser på vår råvareeksport har forbedret Norges bytteforhold til utlandet betraktelig.
The terms of trade have improved by about 40 per cent since 2002. 
Bytteforholdet er bedret med om lag 40 prosent siden 2002.
Second, an ample supply of labour has boosted output growth. 
For det andre: God tilgang på arbeidskraft har vært viktig for produksjonsveksten.
A strong increase in the population has expanded the growth capacity of the Norwegian economy without a comparable increase in wages. 
Den sterke befolkningsveksten har økt vekstevnen i norsk økonomi uten at lønnsveksten har økt tilsvarende.
In particular, the supply of foreign labour has increased sharply after EU enlargement in 2004. 
Særlig har tilgangen på arbeidskraft fra andre land økt kraftig etter at EU ble utvidet i 2004.
Over the past two years, these labour inflows have accounted for over 30 per cent of growth in the labour force in Norway. 
De to siste årene utgjør slik arbeidskraft over 30 prosent av veksten i arbeidsstyrken i vårt land.
At the same time, this has enabled Norwegian companies to be bolder in accepting new assignments and investing knowing that they can procure labour throughout Europe. 
Norske virksomheter har samtidig kunnet være mer dristige i å påta seg nye oppdrag og å investere, i visshet om at de kan hente arbeidskraft fra hele Europa.
Third, the Norwegian business sector has been quick to integrate new technology. 
For det tredje: Norsk næringsliv har vært flinke til å ta i bruk ny teknologi.
This results in lower production costs. 
Det gir lavere produksjonskostnader.
Solid productivity growth and high prices for export goods, and goods and services supplied to the petroleum sector have contributed to a fall in the wage share of Norwegian enterprises in recent years, despite a low rise in prices for consumer goods and services in Norway. 
God vekst i produktiviteten og høye priser på eksportvarer og leveranser til oljevirksomheten har bidratt til at lønnsandelen i norske bedrifter har falt de siste årene, selv om stigningen i prisene på varer og tjenester som levers til norske konsumenter har vært lav.
Wage shares have also fallen in many other countries. 
Lønnsandelen har også falt i flere andre land.
The global supply of labour has increased as result of the integration of China, India and central European countries into world trade. 
Det globale tilbudet av arbeidskraft økes når Kina, India og de sentraleuropeiske landene tar del i verdenshandelen.
This may have had a permanent effect on wage shares. 
Det kan varig ha påvirket lønnsandelen.
Another possibility is that increased competition for labour will again push up wage shares. 
En annen mulighet er at økt konkurranse om arbeidskraft igjen vil drive lønnsandelen opp.
Norges Bank therefore has to be forward-looking in interest rate setting. 
Norges Bank må derfor se fremover når renten settes.
Developments in prices and capacity utilisation in Norway are influenced by both domestic conditions and economic developments in other countries. 
Utviklingen i priser og kapasitetsutnyttelse her hjemme påvirkes både av innenlandske forhold og av den økonomiske utviklingen i andre land.
Growth in the global economy is the strongest recorded in several decades. 
Veksten i verdensøkonomien er den sterkeste på flere tiår.
Continued high growth in China and India is contributing to holding up growth. 
Fortsatt høy vekst i Kina og India bidrar til å holde veksten oppe.
Reforms in European product and service markets are also expected to lead to higher domestic demand. 
Også reformer i produkt- og tjenestemarkedene i Europa ventes å bidra til økt etterspørsel.
Growth in the US is expected to slow somewhat. 
Veksten i USA ventes å avta noe.
A decline in housing construction and difficulties facing the US automotive industry are two of the main factors dragging down growth. 
Det er særlig fall i produksjonen av boliger og dårlige tider for amerikansk bilindustri som gir lavere vekst.
The turnover time in the US housing market has increased markedly and housing starts have shown a considerable decline. 
I USA har tiden det tar å selge boliger økt markert og igangsettingen av nye boliger har falt kraftig.
House price inflation has levelled off. 
Boligprisene har flatet ut.
There is a growing tendency towards mortgage payment problems for households with low debt-servicing capacity and creditworthiness. 
Det er økt tendens til betalingsproblemer på boliglån som er gitt til personer med lav betalingsevne og kredittverdighet.
But so far the decline in the housing market has not had major spillover effects on either the wider US economy or the global economy. 
Men så langt har nedgangen i boligmarkedet ikke hatt store smitteeffekter, verken til resten av amerikansk økonomi eller til verden for øvrig.
Developments in international financial markets were marked by unrest during the winter months. 
Utviklingen i de internasjonale finansmarkedene var preget av noe uro i vinter.
Equity prices fell markedly, but are now close to the levels prevailing in February. 
Aksjekursene falt markert, men er nå omtrent tilbake på nivåene fra februar.
Short-term interest rates in the US are now expected to remain unchanged in the period to summer, but to fall somewhat during the latter part of autumn. 
De kortsiktige rentene i USA ventes å holde seg uendret frem til sommeren, men antas å falle noe utover høsten.
In the euro area, there are prospects that interest rates will stabilise at around 4 per cent. 
I euroområdet er det utsikter til at renten stabiliserer seg rundt 4 prosent.
Interest rates are expected to rise gradually in Sweden and to peak in the UK in the course of summer. 
Rentene ventes å øke gradvis i Sverige, mens rentene i Storbritannia forventes å nå en topp til sommeren.
Oil prices have averaged USD 59 per barrel so far this year, or close to USD 6 lower than the average in 2006. 
Oljeprisen så langt i år er i gjennomsnitt 59 dollar per fat, som er knapt 6 dollar lavere enn gjennomsnittet i fjor.
In the past week in particular, oil prices have increased markedly owing to the uncertainty surrounding the situation in the Middle East. 
Særlig den siste uken har oljeprisen økt markant på grunn av usikkerhet i Midt-Østen.
Global demand for oil continues to grow, while production growth forecasts in non-OPEC countries have been revised downwards recently. 
Det er fortsatt vekst i den samlede etterspørselen etter olje, mens prognosene for vekst i produksjonen i land utenfor OPEC har blitt nedjustert i det siste.
Oil futures prices one to two years ahead are just below USD 70 per barrel. 
Prisen på levering av olje ett til to år fram i tid ligger i underkant av 70 dollar fatet.
Commodity prices rose sharply in the first six months of 2006 and have since remained at a high level. 
Råvareprisene økte markant i første halvår av 2006, for deretter å holde seg på et høyt nivå.
The experience of previous periods of wide variations in commodity prices indicate that rising prices gradually lead to increased supply and reduced demand. 
Erfaringene fra tidligere perioder med store endringer i råvareprisene indikerer at stigende priser etter hvert gir økt tilbud og redusert etterspørsel.
This in turn leads to a fall in prices. 
Dette fører igjen til fall i prisene.
Lower futures prices than spot prices for several industrial metals indicate expectations of a price fall. 
Lavere terminpriser enn spotpriser for flere industrimetaller tyder på forventninger om prisfall.
High oil prices over a longer period have boosted petroleum investment. 
Høy oljepris over lengre tid har gitt økte investeringer i olje- og gassvirksomheten.
Increased investment activity on the Norwegian continental shelf has accounted for a large share of growth in domestic activity in recent years. 
Økt investeringsaktivitet på kontinentalsokkelen har bidratt sterkt til oppgangen i innenlandsk aktivitet de siste årene.
There is substantial uncertainty associated with future petroleum investment. 
Det er stor usikkerhet rundt fremtidige petroleumsinvesteringer.
The emergence of new, smaller companies will probably contribute to a steady level of investment in a number of small and medium-sized projects in the period ahead. 
Trolig vil fremveksten av nye, mindre selskaper bidra til et jevnt investeringsnivå fremover med flere små og mellomstore prosjekter.
Petroleum investment is expected to remain at a high level in the years ahead, but growth is expected to be more moderate. 
Vi legger til grunn at investeringene i petroleumssektoren vil holde seg på et høyt nivå i årene som kommer, men at veksten vil bli mer moderat.
According to the fiscal rule, the spending of petroleum revenues over time shall be in line with developments in the expected real return on the capital in the Government Pension Fund – Global, estimated at 4 per cent. 
Retningslinjene for budsjettpolitikken tilsier at bruken av petroleumsinntekter over tid skal følge utviklingen i forventet realavkastning av kapitalen i Statens pensjonsfond – Utland, anslått til 4 prosent.
In the National Budget for 2007, it is estimated that the real return on the Government Pension Fund – Global, measured in NOK, will increase sharply in the years ahead. 
I nasjonalbudsjettet for 2007 anslås det at realavkastningen av fondet, målt i kroner, vil øke kraftig i årene fremover.
Oil futures prices are higher than assumed in the National Budget. 
Terminprisene på olje er høyere enn forutsatt i nasjonalbudsjettet.
On the other hand, new forecasts from the Norwegian Petroleum Directorate show that petroleum production in the next few years may be significantly lower than assumed in the National Budget. 
På den andre siden viser nye prognoser fra Oljedirektoratet at petroleumsproduksjonen de nærmeste årene kan bli klart lavere enn lagt til grunn i nasjonalbudsjettet.
In a situation with a high level of activity in the Norwegian economy, petroleum revenue spending in the period ahead will be consistent with the fiscal rule if it increases at a slower pace than the expected real return on the Fund. 
I en situasjon med høy aktivitet i norsk økonomi vil det være i tråd med handlingsregelen om bruken av petroleumsinntekter fremover øker langsommere enn den forventede realavkastningen av fondet.
In the next few years, growth in the structural, non-oil budget deficit is assumed to be somewhat lower than implied by the 4 per cent rule. 
Vi legger til grunn at veksten i det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet de kommende årene vil bli noe mindre enn forventet realavkastning av fondet.
However, public sector demand is still expected to make a positive contribution to total demand and production. 
Offentlig etterspørsel ventes likevel fortsatt å gi et positivt bidrag til samlet etterspørsel og produksjon.
The enterprises in the regional network report continued growth in demand and production. 
Bedriftene i det regionale nettverket rapporterer om fortsatt vekst i etterspørsel og produksjon.
Growth picked up towards the end of 2006 and has remained stable into 2007. 
Veksten tiltok mot slutten av fjoråret og har holdt seg stabil inn i 2007.
Suppliers to the petroleum industry report the strongest growth, but there is also strong growth in manufacturing and the service sector. 
Virksomheter med leveranser til oljesektoren har sterkest vekst, men det er også markert vekst i industri og tjenesteyting.
The market outlook for the next six months is favourable, even though enterprises as a whole expect growth to slacken. 
Markedsutsiktene for det neste halve året er positive, selv om bedriftene samlet venter at veksten skal avta noe.
A lack of spare capacity is an important factor behind expectations of slower growth. 
Mangel på ledig kapasitet er en viktig årsak til forventningene om lavere vekst.
Enterprises in both Hordaland and Rogaland report that the cyclical upturn is continuing. 
Fra Hordaland og Rogaland rapporteres det at konjunkturoppgangen varer ved.
However, many industries still reported slightly slower growth than in the previous round. 
Veksten er imidlertid for mange bransjers vedkommende litt lavere enn i forrige runde.
This is true of manufacturing supplying the domestic market and the petroleum sector, the export industry and suppliers of services to the household and business sector. 
Det gjelder for industri som leverer til hjemmemarkedet og petroleumssektoren, eksportindustrien og for tjenesteyting rettet mot husholdninger og næringsliv.
Retail trade, on the other hand, stands out with very high growth rates. 
Varehandelen utmerker seg derimot ved svært høye vekstrater.
Growth in building and construction is on a par with that prevailing toward the end of 2006. 
I bygg og anlegg er veksten som mot slutten av fjoråret.