natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(Economic theory likes poll-taxes since they do not influence behaviour and are economically effective.) 
(Økonomisk teori liker slike koppskatter fordi de ikke er påvirker tilpasningen og er økonomisk effektive.
This was a very high tax burden that resulted in widespread discontent in Norway. 
Dette var en svært høy skattebyrde som førte til stor misnøye i Norge.
The Danes paid in their taxes to the King, but the Norwegians were far more reluctant taxpayers. 
Kongen fikk inn skatten i Danmark, men nordmennene var dårlige skattebetalere.
The episode in the 1740s did not have a significant impact on state finances. 
Vi kan i parentes bemerke at episoden på 1740-tallet ikke påvirket statsfinansene nevneverdig.
Banknotes were introduced in Denmark-Norway during a short-lived attempt by the industrialist Jørgen Thor Møhlen in Bergen in 1695. 
Pengesedler ble introdusert i Danmark-Norge gjennom et kortvarig forsøk i regi av Jørgen Thor Møhlen i Bergen i 1695.
Møhlen was inspired by the establishment of the first bank of issue in England, the Bank of England, the previous year (1694). 
Industrimannen Jørgen Thor Møhlen var rimeligvis inspirert av at England fikk sin seddelbank året før (i 1694) gjennom etableringen av Bank of England.
Banknotes were again issued to finance the Great Nordic War (1709-1720). 
Sedler ble på nytt utstedt for å finansiere den store nordiske krig (1709-1720).
These banknotes were also withdrawn a few years after the end of the War. 
Også disse sedlene ble trukket tilbake igjen i løpet av noen år etter at krigen var slutt.
In 1737 the newly established Kurantbanken, Denmarks' first bank, began to issue banknotes. 
I 1737 begynte den nyopprettede Kurantbanken å utstede sedler.
The bank was originally privately owned and was intended to provide short-term loans to business and industry. 
I utgangspunktet var banken privat eiet og skulle bare gi kortsiktige lån til næringslivet.
It was proclaimed that the bank would be independent of the state and of state intervention. 
Det ble proklamer at banken skulle være "uavhengig av staten og statlige indgrep".
However, Kurantbanken gradually became an instrument used to finance state debt. 
Gradvis ble imidlertid Kurantbanken et instrument for finansiering av statsgjelden.
In 1757, the redemption obligation was removed while banknotes became the only form of legal tender. 
I 1757 ble innløsningsplikten opphevet samtidig som sedlene ble tvunget betalingsmiddel.
Thus, the printing press was free to roll. 
Dermed kunne seddelpressen løpe.
The number of banknotes in circulation increased considerably from this point on and throughout the war. 
Vi ser at seddelmengden øker betydelig fra dette tidspunktet og gjennom hele krigen.
When the number of notes in circulation triples in just a few years, there will obviously be consequences. 
En tredobling av seddelmengden i løpet av noen få år må få konsekvenser.
In 1762, the smallest denomination of banknote issued was reduced from ten to one riksdaler, and in 1773, Kurantbanken was taken over by the state. 
I 1762 ble minste utstedte seddelvalør redusert fra ti til en riksdaler og i 1773 ble Kurantbanken overtatt av staten.
Inflation at the beginning of the Seven Years' War was an international phenomenon. 
Inflasjonen i begynnelsen av 7-års krigen var et internasjonalt fenomen.
Normally, prices would have reverted to their original level after a few years, but on this occasion tax revenues were not sufficient to finance state expenditure. 
Normalt ville prisene ha returnert til det opprinnelige nivået etter noen år, men ved denne episoden var ikke skatteinnkreving tilstrekkelig til å finansiere statens utgifter.
Active use was made of the printing press, and a shift in price level was inevitable. 
Seddelpressen ble aktivt brukt og skiftet i prisnivå var et faktum.
In this case (in contrast to the situation following the Great Nordic War), banknotes were not withdrawn in the years following the war. 
I dette tilfellet (i motsetning til etter den store nordiske krig) fant det ikke sted noen sanering av seddelbeholdningen i årene etter krigen.
The Napoleonic Wars also required substantial state expenditure, which was financed by printing money. 
På samme måte som 7-års krigen førte også Napoleonskrigen til betydelige statlige utgifter som ble finansiert ved å la seddelpressen løpe.
The chart shows how both the supply of banknotes and the price level increased. 
Figuren viser hvordan både seddelmengden og prisnivået økte.
The number of banknotes in circulation was now completely out of control. 
Nå kom seddelmengden helt ute av kontroll.
Ole Feldbæk writes (Feldbæk 1998, page 334) that "There was no other option than to let the printing press roll at increasing speed. 
Ole Feldbæk skriver i Danmark-Norges historie (Feldbæk 1998, side 334) at "Tilbage stod kun at lade seddelpressen arbejde stadig hurtigere.
In the period from the last year of peace in 1806 up to the peak price year of 1812, prices increased 11-fold. 
I perioden fra det siste fredsåret i 1806 til pristoppen i 1812 økte prisene til det 11-dobbelte.
Even though most people suffered as a result of rising prices, some made a profit. 
Selv om de fleste led under en slik prisutvikling var det noen som tjente på det.
For borrowers, the real value of their debt decreased. 
De som hadde tatt opp lån fikk redusert realverdien av gjelda.
One example was the fishermen in Nordland, northern Norway, who were in debt to merchants in Bergen. 
Et eksempel er fiskerne i Nordland som hadde satt seg i gjeld til kjøpmenn i Bergen.
The Nordland debt had been an important element in the Norwegian economy, with roots going back as far as the late Middle Ages. 
Dette hadde vært et viktig forhold i norsk økonomi med røtter tilbake til senmiddelalderen.
Hyperinflation reduced the importance of the Nordland debt. 
Med hyperinflasjonen mistet nordlandsgjelda sin betydning.
When economists are trying to express themselves in more popular terms, they often refer to the internal and external value of money. 
Økonomer, når de skal være folkelige, snakker ofte om pengenes indre og ytre verdi.
The internal value of money expresses purchasing power in relation to the country's own goods and services, while the external value expresses international purchasing power. 
Pengenes indre verdi uttrykker kjøpekraften for landets egne varer og tjenester, mens den ytre verdi uttrykker pengenes internasjonale kjøpekraft.
We have seen that the internal value of money was eroded due to (hyper)inflation, but its external value also dwindled. 
Vi har sett at pengenes indre verdien gikk tapt gjennom (hyper) inflasjonen, men også pengenes ytre verdi gikk tapt.
Chart 17 shows the exchange rate for the Danish kurant against the silver-based hamburger banco. 
Figur 17 viser kursen på dansk kurant mot den sølvbaserte Hamburger Banco.
The parity rate was set at 125. 
Pari kurs var satt til 125.
Up to Denmark-Norway's entry into the Napoleonic Wars in 1807, the rate remained stable at somewhat above par. 
Frem til Danmark-Norges inntreden i Napoleonskrigen i 1807 lå kursen stabilt noe over pari.
Then the value of the kurant began to fall. 
Så startet kuranten å falle i verdi.
In December 1807, the exchange rate was 151. 
I desember 1807 var kursen 151.
In March 1811, the rate was 814, and in September 1813 the kurant reached its lowest level with an exchange rate at 14000. 
I mars 1811 hadde kursen steget til 814, og i september 1813 nådde den bunnen med en kurs på 14000.
The kurant had by then been reduced to below one per cent of its original value. 
Kurantmynten hadde da igjen kun i underkant av en prosent av sin opprinnelige verdi.
Demographic factors, a poor climate and international prices can contribute to explaining the price shocks we have observed. 
Demografi, dårlig klima og internasjonale priser kan bidra til å forklare de prissjokkene som vi har observert.
But what can explain the two shifts in price level? 
Men hva kan forklare de to nivåskiftene?
Normally, the metal standard functions as a nominal anchor. 
Vanligvis fungerer metallstandarden som et nominelt anker.
Provided the nominal anchor is secure, a shock will only result in temporary changes in prices. 
Et sjokk vil kun gi midlertidige endringer i prisene så lenge det nominelle ankeret ligger fast.
Over some time, prices will revert to their original level. 
Over noe tid vil prisene vende tilbake til utgangsnivået.
A persistent change in the price level will result only when the nominal anchor has been weakened. 
En varig endring i prisnivået får vi først når det nominelle ankeret svekkes.
As we have seen, an expansionary fiscal policy (to defend ourselves against an advancing army) can be financed by allowing the printing press to cover the state deficit. 
Som vi har sett kan en ekspansiv finanspolitikk (for å forsvare oss mot en fremrykkende hær) bli finansiert ved å la seddelpressen dekke statens underskudd.
The money supply will then be increased more than economic growth would imply, and the nominal anchor will be weakened. 
Da vil pengemengden økes med mer enn den økonomiske veksten tilsier og det nominelle ankeret svekkes.
A permanent change in the price level will be the result. 
Vi vil få en varig endring i prisnivået.
The monetary chaos from the Napoleonic Wars was not easy to resolve. 
Det pengemessige kaos fra Napoleonskrigen var ikke lett å rydde opp i.
After Norges Bank was established by the Act of 14 June 1816, it was decided to secure the new Norwegian speciedaler by establishing a metal fund of 2 million silver speciedaler coins. 
Etter at Norges Bank ble opprettet gjennom Lov av 14. juni 1816, skulle den nye norske speciedaleren skulle sikres gjennom opprettelsen av et metallfond på 2 millioner speciedaler sølv.
The fund was built up by means of a silver tax. 
Fondet ble skaffet til veie gjennom en sølvskatt.
It was to prove difficult to acquire sufficient silver. 
Det skulle vise seg at det var svært vanskelig å få inn tilstrekkelig sølv.
In fact, the silver tax was not fully paid in until 1832. 
Det skulle faktisk drøye helt til 1832 før sølvskatten var innfridd.
In 1815, a violent volcanic eruption took place in Tambora in Indonesia. 
I 1815 var det et kraftig vulkanutbrudd på Tambora i Indonesia.
Huge clouds of dust and ash spread over many parts of the world, substantially altering the climate and causing crops to fail. 
Store støvskyer spredte seg over store deler av verden og forårsaket en kraftig forverring av klimaet med påfølgende avlingssvikt.
This natural disaster was a contributing factor to the European recession in the years following the Congress of Vienna in 1815. 
Denne naturkatastrofen var en medvirkende årsak til den europeiske nedgangskonjunkturen i årene etter Wienerkongressen i 1815.
Economic contraction in Europe resulted in a decline in Norwegian exports. 
Dårlige tider i Europa førte til norsk eksportsvikt.
In addition, the private and public sectors both had substantial foreign debt. 
I tillegg hadde både det private og staten betydelig gjeld til utlandet.
In this situation, the Norwegian parliament decided not to take the risk of guaranteeing redemption of silver. 
I denne situasjonen tok ikke Stortinget sjansen på å garantere sølvinnløsningen.
It was decided to let the speciedaler float. 
De valgte å la speciedaleren flyte.
This was done by permitting silver redemption, although not at par value. 
Dette ble gjort ved å tillate sølvinnløsning, dog ikke til pari kurs.
In the years that followed, the rate for silver redemption gradually moved closer to par, and in 1842, par value was finally reached and the speciedaler was now made fully convertible to the official value of silver. 
I årene som fulgte ble kursen for sølvinnløsning satt stadig nærmere pari kurs, og i 1842 var pari kurs nådd og speciedaleren ble gjort fullstendig konvertibel til offisiell sølvverdi.
(Banknotes were regarded as debt certificates and debts were to be honoured. 
(Sedler ble oppfattet som et gjeldsbrev og gjelden skulle honoreres.
Anything other than par value was a breach of promise and a failure to meet one's obligations.) 
Alt annet en pari kurs var ensbetydende med at en ikke holdt ord og løp fra sine forpliktelser.)
The chart shows the price level and exchange rates against the gold-based English pound and the silver-based hamburger banco. 
Figuren viser prisnivå samt valutakursene mot det gullbaserte engelske pund og den sølvbaserte Hamburger Banco.
We see that the period of parity policy, often referred to as the legal silver standard, was a period of both falling prices and falling exchange rates. 
Vi ser at perioden med paripolitikk, ofte omtalt som den legale sølvstandard, var preget av både fallende priser og fallende valutakurser.
As soon as par was reached, the period of the effective silver standard began. 
I det øyeblikket pari kurs ble nådd, innledes perioden med den effektive sølvstandard.
Exchange rates were very stable in this period. 
Dette var en periode med svært stabil valutakursutvikling.
This stability continued when the Scandinavian countries decided to switch to the gold standard in 1873. 
Denne stabiliteten fortsatte også etter at de skandinaviske landene valgte å gå over til gullmyntfot i 1873.
Lars Jonung will talk more about this later today. 
Dette er noe Lars Jonung vil snakke mer om senere i dag.
There is a clear relationship between price developments in the 1800s and the extraction of gold. 
Det er en klar sammenheng mellom prisutviklingen på 1800-tallet og utvinningen av gull.
Chart 20 shows the price level (red) and annual global production of gold measured in tons (blue). 
Figur 20 viser prisnivået (rødt) og årlig verdensproduksjon av gull målt i tonn (blått).
Towards the end of the 1840s, gold production began to rise. 
Mot slutten av 1840 tallet begynte gullproduksjonen å stige.
In 1848, gold was discovered in California. 
Det store gullfunnet i California fant sted i 1848.
This was followed by substantial finds in Australia in 1851. 
Dette ble fulgt opp av et betydelig funn i Australia i 1851.
The global cyclical turnaround in the early 1870s introduced a period of falling prices. 
Det internasjonale konjunkturomslaget tidlig på 1870-tallet innledet en periode med fallende priser.
In comparison with other periods, however, the 1800s was a period of very stable prices. 
Sammenliknet med de fleste andre perioder var likevel 1800-tallet en periode med svært stabile priser.
1966 saw the release of the film "Il Buono, il brutto, il cattivo", better known as "The Good, the Bad and the Ugly", directed by Sergio Leone. 
I 1966 kom filmen "Il Buono, il brutto, il cattivo", bedre kjent som "The Good, the Bad and the Ugly", regissert av Sergio Leone.
This was a western about three trigger-happy men hunting for a treasure. 
Dette var en westernfilm om tre skyteglade menn på jakt etter en skatt.
If output rises, the period of deflation is defined as "good". 
Dersom produksjonen steg defineres deflasjonsperioden som "good".
If output falls, but by less than 10 per cent, deflation is regarded as "bad", and if output falls by more than 10 per cent, it is defined as "ugly". 
Dersom produksjonen sank, men med mindre enn 10 %, regnes deflasjonen som "bad", og dersom produksjonen sank med mer enn 10 % defineres deflasjonsperioden som "ugly".
Bordo and Filardo's system does not work well for Norway. 
Operasjonaliseringen til Bordo og Filardo gir dårlig mening for Norge.
The reason is that Norway since 1830 (the period for which GDP figures are available) has only experienced 2 periods of a fall in GDP (measured at constant prices) of more than 10 per cent. 
Grunnen er at Norge siden 1830 (den tiden vi har BNP-tall for) bare har opplevd 2 perioder hvor BNP (regnet i faste priser) har falt med mer enn 10 %.
Both were periods of inflation during the First and Second World Wars respectively. 
Begge var inflasjonsperioder under henholdsvis første og andre verdenskrig.
A "bad" episode means a decline of less than 5 per cent or an increase of less than 1 per cent. 
En "bad" episode innebærer mindre enn 5 % nedgang eller mindre enn 1 % oppgang.
A "good" episode is when real per capita GDP rises by more than 1 per cent. 
En "good" episode får vi først når real BNP per innbygger stiger med mer enn 1 %.
Bordo and Filardo only studied periods of deflation. 
Bordo og Filardo så utelukkende på deflasjonsperioder.
I feel it makes sense to use the classification for both inflationary and deflationary periods. 
Jeg synes det er naturlig å bruke kategoriseringen på både inflasjons- og deflasjonsperioder.
With this definition, there are 6 "ugly" episodes. 
Med denne definisjon finnes 6 "ugly" episoder.
Four of the episodes are deflationary periods (1848, 1857, 1921 and 1931) and two are inflationary periods (1917-18 and 1940-44). 
Fire av episodene er deflasjonsperioder (1848, 1857, 1921 og 1931) og to er inflasjonsperioder (1917-18 og 1940-44).
I would like to take a closer look at these "ugly" episodes. 
Jeg skal se nærmere på disse "ugly" episodene.
The first two episodes are in 1848 and 1857. 
De to første episodene er i 1848 og 1857.
Chart 24 shows inflation (red) and annual per capita growth in GDP (blue). 
Figur 24 viser inflasjon (rødt) og årsveksten i BNP per innbygger (blått).
In February 1848, revolution broke out in France. 
I februar 1848 brøt det ut revolusjon i Frankrike.
The monarchy was abolished and the Second Republic was established. 
Kongedømmet ble avskaffet og den andre republikk opprettet.
There were also disturbances in other parts of Europe. 
Også andre steder i Europa kom det til uroligheter.
International unrest resulted in both a decline in international trade and turbulence in credit market. 
Den internasjonale uroen førte til både nedgang i den internasjonale handelen samt uro i kredittmarkedene.
For Norway, this led to lower exports and a weaker speciedaler. 
For Norge betydde dette redusert eksport og en svekket spesidaleren.
In foreign exchange markets, the speciedaler now had a value that was far lower than the official redemption rate. 
Speciedaleren fikk en verdi i valutamarkedene som var langt lavere enn den offisielle innløsningskursen.
In order to prevent silver holdings from falling to a level that was too low in relation to outstanding banknotes, Norges Bank had to conduct a tight monetary policy. 
For å hindre at sølvbeholdningen skulle bli for liten i forhold til utestående seddelmengde måtte Norges Bank føre en stram pengepolitikk.
The volume of notes was reduced, the discount rate (key rate) was increased and silver redemption was discontinued. 
Seddelmengden ble redusert, diskontoen (styringsrenten) hevet og sølvinnløsningen opphevet.
The measures safeguarded the exchange rate, but amplified the downturn. 
Tiltakene sikret valutakursen, men forsterket nedgangskonjunkturen.
The crisis was finally overcome when the Norwegian state raised an emergency loan in London and at Hambro Bank. 
Krisen ble endelig overvunnet ved at den norske stat tok opp kriselån i London og hos Hambro Bank.
The next crisis came in the wake of the Crimean War (1853-56). 
Den neste krisen kom i kjølvannet av Krim-krigen (1853-56).
The War was one of the factors contributing to a large number of bankruptcies that quickly had spillover effects on international credit markets. 
Krigen var en medvirkende årsak til en rekke store konkurser som raskt smittet over på de internasjonale kredittmarkedene.
Norwegian companies were also affected. 
Også norske bedrifter ble rammet.
Exports were reduced and the international credits of Norwegian enterprises were not extended. 
Eksporten ble redusert og norske bedrifter fikk ikke forlenget sine internasjonale kreditter.
In order to prevent a major financial crisis, Norges Bank now took on the role of lender of last resort. 
For å unngå en større finansiell krise tok Norges Bank nå på seg oppgaven som långiver i siste instans.
In addition, a government loan was raised in order to pay for the foreign debt. 
I tillegg ble et statslån tatt opp slik at utenlandsgjelda kunne betales.
During this crisis, Norges Bank decided to give higher priority to credit requirements than the exchange rate, i.e. a policy that differed from the one applied during the crisis ten years earlier. 
Ved denne krisen valgte Norges Bank å prioritere kredittbehovet framfor valutakursen, altså en annen politikk enn ved krisen 10 år tidligere.
On the whole, prices were very stable from the early 1800s until into the 1900s. 
Prisene var i hovedsak svært stabile fra tidlig på 1800-tallet til noe ut på 1900-tallet.
This situation changed with the outbreak of the First World War on 1 August 1914. 
Dette bildet ble endret ved utbruddet av første verdenskrig 1. august 1914.
On 5 August 1914, Norges bank was released from its obligation to redeem notes for gold. 
Den 5. august 1914 ble Norges Bank løst fra plikten til å innløse sedler i gull.
This brought the money supply out of control, exerting upward pressure on inflation. 
Dermed kom pengemengden ute av kontroll og inflasjonen ble forsterket.
Between 1914 and 1920, the monetary base (measured by M0) increased four-fold and prices tripled. 
Fra 1914 til 1920 ble basispengemengden (målt ved M0) firedoblet og prisene steg til det tredobbelte.
This is a very dramatic increase in the context of almost 100 years of price stability. 
Dette er en svært dramatisk økning vurdert mot et bakteppe med nesten 100 års prisstabilitet.
The political turnaround came when Nikolai Rygg took over as central bank governor in 1920. 
Det politiske omslaget kom da Nikolai Rygg tiltrådte som sentralbanksjef i 1920.
His primary function was to bring the monetary system into order. 
Hans primære oppgave var å bringe pengevesenet i orden.
At the time, this was synonymous with restoring the value of the krone against gold. 
På den tiden var det ensbetydende med å gjenvinne kronens verdi mot gull.
The parity policy was the logical and necessary consequence of monetary policy thinking at the time. 
Paripolitikken var den logiske og nødvendige konsekvensen av datidens pengepolitiske tenkning.
Rygg based his approach on a century-long tradition of reversion. 
Rygg bygget på en århundrelang tradisjon for tilbakevending.
The fat that many have later maintained that the parity policy was a mistake is another matter. 
At mange i ettertid har hevdet at paripolitikken var feilslått er en annen sak.
The parity policy and international economic conditions led to a substantial fall in prices through the 1920s and up to the mid-1930s. 
Paripolitikken og internasjonale konjunkturer førte til et betydelig prisfall gjennom 1920-årene og ut til midten av 1930-tallet.
In the years up to 1920, prices only showed a rise in 1924 and 1925. 
I årene som fulgte etter 1920 steg prisene bare i 1924 og 1925.
Prices did not begin to move up again until 1935. 
Først i 1935 begynte prisene på nytt å stige.
The Great Depression had been overcome and rearmament in preparation for the Second World War was under way. 
Den store depresjonen var overvunnet og opprustningen mot andre verdenskrig var i gang.
Chart 26 shows developments in inflation (red) and growth in per capita GDP (blue). 
Figur 26 viser utviklingen til inflasjonen (rød) samt veksten i BNP per innbygger (blå).
The first period of really sluggish growth in production took place during the period of high inflation during the First World War. 
Den første perioden med virkelig dårlig vekst i produksjonen kommer under høyinflasjonsperioden under første verdenskrig.
The next episode took place in 1921. 
Den neste episoden kom i 1921.
The combination of international recessions and a tight monetary policy led to a sharp fall in output. 
Kombinasjonen av internasjonal nedgangskonjunktur og en stram pengepolitikk førte til et betydelig fall i produksjonen.
Output also fell sharply in 1931. 
Også i 1931 er fallet i produksjonen sterkt.
This crisis was caused by international economic conditions, but the decline in production was further exacerbated by the most extensive strike that had ever taken place in Norway in 1931. 
Denne krisen har sitt opphav i internasjonale konjunkturer, men produksjonen ble ytterligere forsterket ved at Norgeshistoriens mest omfattende streik fant sted i 1931.
The fourth and last episode of sluggish growth occurred during the Second World War. 
Den fjerde og siste episoden med dårlig vekst kommer under andre verdenskrig.