natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Interest rates in other countries are also likely to remain low. 
I andre land er det også utsikter til at rentene vil være lave.
Growth among Norway's trading partners as a whole is expected to pick up over the next two years. 
Veksten hos handelspartnerne sett under ett er ventet å ta seg opp de neste to årene.
The Reserve Bank of Australia and the Bank of England recently raised their key rates. 
I Australia og Storbritannia har sentralbankene nylig satt opp sine styringsrenter.
The interest rate in Norway has been lowered substantially. 
Renten i Norge er blitt satt kraftig ned.
The interest rate cuts must be seen in connection with the change in the inflation outlook, which has occurred as a result of weaker global economic developments and low international interest rates. 
Det har sammenheng med at inflasjonsutsiktene har endret seg som følge av svakere konjunkturer ute og lave internasjonale renter.
The key rate has been reduced with a view to bringing inflation back to target at the two-year horizon. 
Renten er redusert med sikte på å bringe inflasjonen opp mot målet innenfor horisonten på to år.
Moderate pay increases in this year's wage settlements and prospects for wage growth falling to a more sustainable level for a prolonged period have been an important factor behind the considerable easing of monetary policy. 
Moderate tillegg ved lønnsoppgjørene i år og utsikter til at lønnsveksten varig vil komme ned på et mer opprettholdbart nivå, har vært vesentlig for de store lettelsene i pengepolitikken.
An interest rate as low as 2½ per cent, however, largely reflects a long period of low interest rates abroad with little prospect of an increase in the near future in the largest economies. 
Men når renten er så lav som 2 ½ prosent, skyldes det selvsagt i vesentlig grad at rentenivået ute har vært lavt lenge og at det ikke er utsikter til snarlige renteøkninger i de største landene.
Weaker developments both abroad and at home have had an impact on the Norwegian labour market. 
Svakere utvikling både internasjonalt og hjemme har påvirket det norske arbeidsmarkedet.
Unemployment has increased. 
Arbeidsledigheten har økt.
Decisions concerning saving and investment are affected by the real interest rate, that is the nominal rate minus expected inflation. 
Det er realrenten, altså nominell rente fratrukket forventet inflasjon, som har betydning for beslutninger om sparing og investeringer.
The real interest rate is also low. 
Også realrenten er lav.
An enterprise investing in productive capital will typically apply a longer perspective than a household buying durable consumer goods. 
En bedrift som investerer i produksjonskapital vil typisk ha et lengre perspektiv enn en husholdning som kjøper varige forbruksgoder.
Enterprises' cost estimates will be based on the interest rate and expected inflation in the long term, while short-term interest rates and expectations will be more important to households. 
For bedriften vil det være et langsiktig rentenivå og forventet inflasjon på lengre sikt som legges til grunn i kalkylene, mens husholdningen vil være sterkere påvirket av kortere renter og forventninger.
Monetary policy influences inflation indirectly via domestic demand for goods and services and via its effect on the exchange rate. 
Pengepolitikken virker indirekte på inflasjonen via etterspørselen etter varer og tjenester innenlands og ved å påvirke kronekursen.
Because changes in the economy take time to feed through, monetary policy functions with a lag. 
Tregheter i økonomien gjør at pengepolitikken virker med et tidsetterslep.
It will therefore take time for all the effects of the substantial changes in the interest rate since December 2002 to come into evidence. 
Det vil derfor ta tid før alle virkningene av de store endringene i renten siden desember i fjor kommer til syne.
When interest rates fall, consumption rises both because disposable income increases and because it is less profitable for households to save. 
Når renten går ned, øker konsumet både fordi disponibel inntekt øker og fordi det blir mindre lønnsomt å spare for husholdningene.
Borrowing also becomes less costly, with an associated rise in investment. 
Tilsvarende vil det bli mindre kostbart å låne og dermed øker også investeringene.
Higher demand leads to higher employment. 
Økt etterspørsel fører til økt sysselsetting.
Another important mechanism is that lower interest rates make it less attractive to invest in NOK. 
En annen viktig mekanisme er at lavere renter gjør det mindre attraktivt å plassere formuer i norske kroner.
Lower interest rates will therefore normally lead to lower capital inflows and a weaker krone. 
Normalt vil derfor en lavere rente føre til mindre kapitalinngang og en svakere krone.
Imported goods thereby become more expensive and inflation can rise relatively rapidly. 
Det gjør importerte varer dyrere og inflasjonen kan øke forholdsvis raskt.
The time lag in product markets can, however, delay this effect somewhat, as was the case when the krone appreciated in 2001 and 2002. 
Tregheter i produktmarkedene kan imidlertid forsinke denne effekten noe, slik vi har sett med styrkingen av kronen gjennom 2001 og 2002.
In addition, a weaker krone increases activity, profitability and the capacity to pay in the Norwegian business sector. 
I tillegg øker en svakere krone aktiviteten, lønnsomheten og lønnsevnen i norsk næringsliv.
Higher demand and wage growth may lead to higher inflation through enterprises' price-setting. 
Gjennom bedriftenes prissetting kan økt etterspørsel og lønnsvekst gi økt inflasjon.
With productivity growth at the historical level of about 2 per cent, wage growth of about 4½ per cent over time will be consistent with Norway's inflation target of 2½ per cent. 
Med en produktivitetsvekst slik den historisk har vært på om lag 2 prosent er en lønnsvekst over tid på omlag 4½ prosent forenlig med vårt inflasjonsmål på 2½ prosent.
Wage growth that is lower than 4½ per cent will boost employment and wage growth that is higher will reduce employment. 
Lavere lønnsvekst enn dette vil bidra til å styrke sysselsettingen og høyere til å svekke sysselsettingen.
Through 2003, the differential between Norwegian and foreign interest rates has narrowed considerably. 
Gjennom 2003 har differansen mellom norske og utenlandske renter blitt redusert vesentlig.
The depreciation of the krone will make imported consumer goods more expensive, but will also improve competitiveness for Norwegian enterprises. 
Svekkelsen av kronekursen vil gjøre importerte konsumvarer dyrere, men også bedre konkurranseevnen til norske bedrifter.
Interest rate differentials are also affected by cyclical developments abroad. 
Rentedifferansen er også påvirket av konjunkturene ute.
Subdued economic growth internationally, high levels of activity and a sharp rise in labour costs in Norway resulted in a wide interest rate differential between Norway and its trading partners in 2001 and 2002. 
Lav vekst internasjonalt og høy aktivitet og sterk vekst i lønnskostnadene hjemme ga høy rentedifferanse mot våre handelspartnere i 2001 og 2002.
This made it profitable to invest in NOK, and the krone appreciated. 
Dette gjorde det lønnsomt å investere i kroner, og kursen på norske kroner steg.
The appreciation of the krone and high wage growth led to a considerable deterioration in the competitiveness of Norwegian enterprises - and made imported consumer goods cheaper. 
Styrking av kronekursen og den høye lønnsveksten førte til en betydelig svekkelse av konkurranseevnen til norske bedrifter - i tillegg til å gjøre importerte konsumvarer billigere.
Developments in the krone exchange rate are nevertheless important in interest rate setting. 
Utviklingen i kronekursen har likevel betydning når renten blir fastsatt.
This requires an evaluation of the reasons for and the duration of the change. 
Det krever en vurdering av årsaken til endringen og hvor varig den vil være.
Short-term fluctuations in the krone exchange rate tend to have very limited effects on economic developments, while long-lasting changes can have an impact. 
Kortsiktige svingninger i kronekursen vil trolig i liten grad påvirke den økonomiske utviklingen, mens varige endringer kan få betydning.
High wage growth over several years has eroded the competitiveness of the Norwegian business sector. 
Høy lønnsvekst over flere år har svekket næringslivets konkurranseevne overfor utlandet.
Last year, the effects of high wage growth on export industries were amplified by the changes in the krone exchange rate. 
Gjennom fjoråret ble virkningene av den høye lønnsveksten i eksportnæringene forsterket av utviklingen i norske kroner.
The krone has now reverted to around the level prevailing in the mid-1990s, while labour costs in manufacturing have increased by almost 15 per cent more than among our trading partners in the same period. 
Kronekursen er nå tilbake rundt nivået den hadde på midten av 1990-tallet, mens lønnskostnadene i industrien i den samme perioden har økt nær 15 prosent mer enn hos handelspartnerne.
The appreciation of the krone proved to be reversible, but the loss of competitiveness and jobs caused by relatively high domestic wage growth is difficult to recoup. 
Utviklingen i kronen viste seg å være reversibel, men det tapet av konkurranseevne og arbeidsplasser som skyldes den særnorske lønnsveksten, er vanskelig å hente inn.
A precondition for a considerable improvement in competitiveness is that real wage growth is lower than productivity growth in the business sector for a period. 
En vesentlig ytterligere bedring av konkurranseevnen forutsetter at reallønnsøkningen i en periode er lavere enn produktivitetsveksten i bedriftene.
Experience shows that this only occurs in periods with low resource utilisation. 
Erfaringsmessig skjer det bare i perioder med lav ressursutnyttelse i økonomien.
This is also an indication that changes in competitiveness over time depend on real economic factors and aspects of wage formation and cannot be controlled by monetary policy. 
Det gjenspeiler også at utviklingen i konkurranseevnen over tid avhenger av realøkonomiske faktorer og av trekk ved lønnsdannelsen og ikke kan styres av pengepolitikken.
Household demand will probably be the most important driving force in the Norwegian economy in the period ahead. 
Etterspørselen fra husholdningene blir trolig den viktigste drivkraften i norsk økonomi fremover.
Private consumption has a considerable impact on overall demand and activity and accounts for 60 per cent of mainland GDP. 
Privat forbruk har stor betydning for den samlete etterspørselen og aktivitetsnivået og utgjør 60 prosent av BNP Fastlands-Norge.
There are prospects of strong growth in private consumption. 
Det er utsikter til sterk vekst i det private forbruket.
The interest rate reductions are contributing to strong growth in disposable income. 
Rentenedsettelsene bidrar til at veksten i disponibel inntekt vil være høy.
When households' interest-bearing debt is substantially larger than their interest-bearing assets, a fall in interest rates will reduce household interest expenses. 
Når husholdningenes rentebærende gjeld er vesentlig større enn deres rentebærende fordringer, vil fall i rentene redusere husholdningenes renteutgifter.
The magnitude of this effect depends on the impact of the key rate on deposit and lending rates to households and on the proportion of the debt that is tied to floating rate loan agreements. 
Hvor stor denne effekten er avhenger av gjennomslaget fra styringsrenten på husholdningenes innskudds- og utlånsrenter og av hvor stor del av gjelden som er knyttet til kontrakter med løpende renter.
If we base our assumptions on Norges Bank's figures for household net lending for 2002, interest expenses could be reduced by NOK 12-15 billion on an annual basis. 
Tar vi utgangspunkt i Norges Banks tall for husholdningenes nettogjeld for 2002, vil renteutgiftene kunne reduseres med 12-15 milliarder kroner på årsbasis.
This corresponds to a rise in disposable income of just below 2 per cent. 
Dette tilsvarer en vekst i disponibel inntekt i underkant av 2 prosent.
Because the fall in interest rates has occurred gradually through 2003, some of this effect will become evident in 2004 if interest rates remain low. 
Fordi rentefallet har kommet gradvis gjennom 2003 vil deler av denne effekten komme i 2004 dersom renten forblir lav.
Long-term interest rates are also historically low, enabling households to fix their borrowing rate for a few years at a level that is relatively low compared with the interest rate a few years ago. 
De langsiktige rentene er også historisk sett lave og gjør det i tillegg mulig for husholdningene å binde fast lånerenten for noen år fremover på et nivå som er relativt lavt når vi sammenlikner med rentenivået i tidligere år.
The interest rate reductions may also result in a sharper rise in house prices, leading to stronger growth in household wealth. 
Rentereduksjonene vil samtidig kunne øke prisveksten på boliger og dermed gi en sterkere utvikling i husholdningenes formue.
Historically, a larger share of household income has, in this situation, been used for consumption. 
Erfaringsmessig vil denne formueseffekten føre til at husholdningene konsumerer en større andel av inntekten sin.
Lower real interest rates make it less profitable for households to invest in financial instruments and they will be more inclined to make purchases - for example of durable consumer goods - now, rather than wait until later. 
Lavere realrente gjøre det mindre lønnsomt å finansinvestere for husholdningene, og de vil i større grad konsumere nå heller enn å vente til senere - for eksempel ved å fremskynde kjøp av varige forbruksgoder.
On the other hand, many households probably expect that the interest rate will not remain as low as it is now and will avoid allowing higher consumption to become entrenched. 
På den annen side vil trolig mange husholdninger vente at renten ikke varig vil være så lav som nå og unngå å stabilisere et høyere forbruk over tid.
The fall in interest rates may provide an opportunity for households with large loans to make extra debt repayments. 
Rentefallet kan gi grunnlag for ekstra nedbetaling av gjeld i husholdninger med store lån.
We nonetheless expect a fall in the saving ratio. 
Vi venter likevel at spareraten vil falle.
Lower interest rates may also increase the need for allocations to pension funds. 
Lavere rente vil også kunne føre til økt behov for avsetninger til pensjonsfond.
Companies account for a substantial share of the allocations to pension funds, and their ability to pay will be reduced as a result. 
En betydelig del av avsetningene til pensjonsfond foretas av bedrifter som dermed vil få redusert lønnsevne.
In light of these prospects, a large majority of households have a positive view of their own future financial position. 
På bakgrunn av disse utsiktene ser et stort flertall av husholdningene positivt på utviklingen i egen økonomi.
According to TNS Gallup's confidence survey for Q3 2003, confidence in the country's economy has also improved considerably from a low level earlier this year. 
I følge TNS Gallups forventningsundersøkelse for 3. kvartal i år har også tiltroen til utviklingen i landets økonomi tatt seg kraftig opp fra et lavt nivå tidligere i år.
Companies are facing a different situation, however. 
Situasjonen til bedriftene er imidlertid forskjellig fra husholdningene.
While household income has risen sharply, earnings in the enterprise sector have been low with an associated low level of investment activity. 
Mens husholdningene har sterk inntektsutvikling, har det vært lav inntjening med tilhørende lav investeringsaktivitet i foretakssektoren.
The difference in credit growth between households and non-financial enterprises is a good illustration of Norway's dual economy. 
Den todelte økonomien illustreres godt av forskjellen i kredittveksten til husholdningene og ikke-finansielle foretak.
Over the past few years, credit growth has been far higher for households than for enterprises. 
Kredittveksten har de siste årene vært langt høyere for husholdningene enn for foretakene.
The level of household credit growth has remained high recently in spite of increased unemployment and a downward revision of the prospects for economic growth. 
Kredittveksten til husholdningene har holdt seg på et høyt nivå den siste tiden til tross for økt arbeidsledighet og nedjusterte økonomiske utsikter.
Low investment demand is reflected in credit to non-financial enterprises, which has declined to a very low level. 
Lav investeringsetterspørsel kommer til uttrykk i at veksten i kreditt til ikke-finansielle foretak har falt til et svært lavt nivå.
Developments in prices for commercial property compared to house prices also indicate that the situation is better for households. 
Også den ulike utviklingen i priser på næringseiendom og boliger gir inntrykk av at situasjonen er bedre for husholdningene.
The current level of vacancy in commercial premises is very high. 
Det er i dag svært mange ledige næringslokaler.
Although lower interest rates will, in isolation, stimulate investment, a substantial share of the vacant premises will probably have to be filled before renewed growth can be expected. 
Lavere rente vil isolert sett stimulere investeringsetterspørselen, men en vesentlig del av de tomme lokalene må trolig fylles før en kan vente ny vekst.
Developments in mainland enterprises have been characterised by low output growth, falling investment and declining profitability in many industries. 
Utviklingen i bedriftene i Fastlands-Norge har vært preget av lav vekst i produksjonen, fall i investeringene og svekket lønnsomhet i mange næringer.
In order to boost returns on invested capital, enterprises have taken steps to reduce costs, primarily by reducing their workforce or relocating parts of their production abroad. 
For å øke avkastningen på den investerte kapitalen har bedriftene gjennomført tiltak for å redusere kostnadene, i første rekke gjennom redusert bemanning eller flyttet deler av produksjonen ut av landet.
There are some positive impulses, however. 
Det er imidlertid noen positive impulser.
Interest rates are low, and equity prices have increased sharply since the trough in February 2003. 
Renten er lav, og aksjekursene har økt kraftig siden bunnen i februar i år.
The krone has depreciated and there are signs of a global upturn. 
Kronekursen har svekket seg, og det er tegn til oppgang internasjonalt.
Wage growth has moderated and cost inflation is likely to be lower than in the years from 1998 to 2002. 
Lønnsveksten har avtatt, og det er utsikter til vesentlig lavere kostnadsstigning framover enn i årene fra 1998 til 2002.
Given the high level of costs and excess capacity in a number of sectors, we expect, however, that it will take some time for employment and investment in the business sector to pick up. 
Med utgangspunkt i det høye kostnadsnivået og ledig kapasitet i flere sektorer venter vi likevel at det vil ta tid før sysselsettingen og investeringene tar seg opp i næringslivet.
On balance, we expect investment by mainland enterprises to make only a marginal contribution to growth in the Norwegian economy in 2004. 
Samlet sett anslår vi at investeringsetterspørselen fra Fastlands-Norge vil bidra lite til veksten i norsk økonomi neste år.
Renewed growth is not expected until 2005 and 2006. 
Først i 2005 og 2006 er det utsikter til ny vekst.
Investment in the petroleum sector, however, is expected to increase markedly both in 2003 and 2004. 
Oljeinvesteringene derimot forventes å øke markert både i år og neste år.
Even though the share of imports is high, these investments will contribute to holding up activity in oil-related industries. 
Selv om importandelen for oljeinvesteringer er høy, vil det bidra til å holde aktiviteten i oljerelatert industri oppe.
The current low level of exploration activity on the Norwegian continental shelf points to a relatively sharp fall in investment looking further ahead. 
Dagens lave leteaktivitet på norsk sokkel trekker i retning av at investeringene vil falle nokså markert når vi ser lenger fram.
Demand is also being sustained by investment to keep mature fields in operation and by the scrapping of old platforms. 
Satsing på å holde produksjonen oppe i modne felt og opphugging av gamle plattformer gir også etterspørsel.
Another important factor influencing overall demand in the economy is fiscal policy. 
Også finanspolitikken er en viktig faktor som påvirker den samlete etterspørselen i økonomien.
In recent years, expenditure growth in the government budget has increased at a faster pace than growth in mainland GDP. 
De siste årene har statsbudsjettets underliggende utgifter økt mer enn veksten i verdien av BNP for Fastlands-Norge.
Nominal expenditure growth was particularly strong in 2002, but slowed markedly in 2003. 
Den nominelle utgiftsveksten var særlig sterk i 2002, men falt markert i 2003.
In the central government budget for 2004, the Government proposes a 5.4 per cent increase in expenditure, or slightly more than estimated trend growth in nominal mainland GDP. 
I statsbudsjettet for 2004 foreslår Regjeringen å øke utgiftene med 5,4 prosent, eller noe mer enn den anslåtte trendveksten i verdien av BNP for Fastlands-Norge.
The level of taxes remains virtually unchanged in real terms. 
Det reelle skatte- og avgiftsnivået holdes om lag uendret.
Fiscal policy has stimulated economic activity, also when adjusted for cyclical fluctuations. 
Også når det korrigeres for konjunktursvingningene, har finanspolitikken stimulert den økonomiske aktiviteten.
This is reflected in the increase in the structural, non-oil budget deficit since 2001. 
Dette kommer til uttrykk i at det strukturelle oljekorrigerte budsjettunderskuddet har økt siden 2001.
For 2003 and 2004 as a whole, fiscal policy will probably generate some stimulus to activity in the Norwegian economy. 
For 2003 og 2004 sett under ett gir finanspolitikken trolig en viss stimulans til aktiviteten i norsk økonomi.
As cyclical developments will probably stabilise, our forecast is based on the technical assumption that the structural deficit will not increase in 2005 and 2006. 
Siden konjunkturene trolig vil stabiliseres, bygger vi i vår prognose teknisk på at det strukturelle underskuddet ikke blir økt i 2005 og 2006.
This would also seem to be consistent with the practical application of the fiscal rule, cf. the discussion by the Ministry of Finance in the National Budget for 2004. 
Det synes også å være i tråd med praktiseringen av handlingsregelen for finanspolitikken, jamfør Finansdepartementets omtale i Nasjonalbudsjettet 2004.
According to the fiscal policy guideline, the use of petroleum revenues over the central government budget shall over time correspond to the expected real return on the Government Petroleum Fund. 
Retningslinjene for budsjettpolitikken innebærer at bruken av oljeinntekter over statsbudsjettet over tid skal svare til den forventede realavkastningen av Petroleumsfondet.
At the same time, fiscal policy shall contribute to smoothing fluctuations in output and employment. 
Samtidig skal finanspolitikken bidra til å jevne ut svingninger i produksjon og sysselsetting.
Since the introduction of the fiscal policy guideline in spring 2001, the scope for manoeuvre in fiscal policy has been reduced. 
Siden retningslinjene for budsjettpolitikken ble innført våren 2001, har handlingsrommet i budsjettpolitikken fremover blitt redusert.
The projection for the Petroleum Fund's expected real return has been revised down substantially since the Revised National Budget for 2001. 
Anslaget på forventet realavkastning av petroleumsfondet er vesentlig redusert siden Revidert nasjonalbudsjett 2001.
Wage growth in the years 1998-2003 indicates that the degree of labour shortages in all sectors of the labour market plays an important role in wage formation. 
Veksten i lønningene i årene 1998-2003 tyder på at graden av knapphet på arbeidskraft i hele arbeidsmarkedet spiller en viktig rolle for lønnsfastsettelsen.