natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Chart: Many Norwegian banks have limited liquidity 
Lysbilde 12: Mange norske banker har lite likviditet
This chart presents a simplified stress test for Norwegian banks. 
Figuren viser en forenklet stresstest for norske banker.
We have assumed here that only government securities and central bank deposits are considered liquid assets. 
Her har vi forutsatt at bare statspapirer og innskudd i sentralbanker regnes som likvide eiendeler.
The Basel Committee has announced that it is considering special rules for countries with small markets for government securities. 
Basel-komiteen har imidlertid varslet at de vurderer spesialregler for land med små markeder for statspapirer.
But it is important that the rules are not steered too much by what banks can easily achieve. 
Det er likevel viktig at reglene ikke blir styrt for mye av hva bankene lett kan oppfylle.
Banks must expect to have to make changes to put more liquid assets on their balance sheets. 
Bankene må regne med å gjøre tilpasninger som sikrer dem mer likvide eiendeler i sine balanser.
Chart: Small savings banks have limited liquidity 
Lysbilde 13: Små sparebanker har lite likviditet
This next chart breaks down the data into different groups of banks. 
Neste figur viser tall fordelt på grupper av banker.
We can see that, on average, the largest savings banks satisfied the liquidity requirement at the end of 2009, while the smaller savings banks did not. 
Vi ser at de største sparebankene i gjennomsnitt oppfylte likviditetskravet ved utgangen av 2009, mens de mindre sparebankene ikke gjorde det.
This is related to the government swap arrangement, where many of the small banks did not purchase government securities to any great extent. 
Det henger sammen med at mange av de mindre bankene hadde kjøpt lite statskasseveksler gjennom bytteordningen.
Chart: Net stable funding ratio 
Lysbilde 14: Net Stable Funding Ratio
The second proposed liquidity requirement deals directly with banks’ balance sheet funding. 
Det andre forslaget om likviditetskrav går direkte på finansieringen av bankenes balanse.
The requirement is that assets that are not liquid must be financed by long-term funding. 
Kravet er at aktiva som ikke er likvide, skal finansieres langsiktig.
In autumn 2008, Norwegian banks had large amounts of short-term funding which needed to be rolled over in a period when markets were not functioning. 
Høsten 2008 hadde norske banker mye kortsiktig finansiering som måtte fornyes i en periode da markedene ikke fungerte.
The requirement for more long-term funding will also have another favourable effect: in periods of rapid credit growth, the need for market funding will be especially high. 
Kravet om mer langsiktig finansiering vil også ha en annen gunstig virkning: I perioder med rask kredittvekst vil behovet for markedsfinansiering være særlig stort.
As long-term funding is more expensive and less easily accessible than short-term funding, a requirement for long-term funding will help to restrain credit growth. 
Siden langsiktig finansiering er dyrere og mindre tilgjengelig enn kortsiktig, vil et krav om langsiktig finansiering bidra til å dempe kredittveksten.
Chart: Most banks meet the requirements under the revised proposal 
Lysbilde 15: De fleste klarer revidert forslag
The date of entry into force has also been put back to 2018. 
Ikrafttreden er dessuten utsatt til 2018.
With these changes, it would appear that Norwegian banks will have few problems. 
Etter dette ser det ut til å være små problemer for norske banker.
Our stress test in the chart shows that almost all banks already meet the requirement for long-term funding. 
Vår stresstest i figuren viser at nesten alle allerede oppfyller kravet til langsiktig finansiering.
Indeed the requirement may now have been set so low that we will not see the change in behaviour that the crisis revealed to be necessary. 
Kravet kan nå ha blitt satt så lavt at vi ikke får den atferdsendringen som krisen viste var nødvendig.
Chart: Savings banks in a strong position 
Lysbilde 16: Sparebankene ligger godt an
Again I would like to break down the data into different groups of banks. 
Igjen viser jeg tall fordelt på grupper av banker.
We can see that, on average, both small and large savings banks exceed the requirement by a comfortable margin. 
Vi ser at både små og store sparebanker i gjennomsnitt greier kravet med god margin.
The problem of insufficient long-term funding affects the other banks. 
Det er de andre bankene som har problemer med for lite langsiktig finansiering.
However, I must stress that this is only a snapshot showing how banks stand long before the liquidity requirements enter into force. 
Men jeg understreker at dette er et øyeblikksbilde, som bare viser hvordan bankene har tilpasset seg før likviditetskravene er trådt i kraft.
Chart: Possible adaptations to the liquidity requirements 
Lysbilde 17: Mulige tilpasninger til likviditetskravene
This chart sums up the most important options for Norwegian banks in terms of adapting to the new liquidity requirements. 
Dette lysbildet oppsummerer de viktigste mulighetene norske banker har for å tilpasse seg de nye likviditetskravene.
There are many possibilities, and I am in no doubt that the banks will carefully consider and select those that will involve the lowest costs. 
Mulighetene er mange, og jeg er ikke i tvil om at bankene vil vurdere nøye og velge det som gir billigst tilpasning.
Chart: Other factors 
Lysbilde 18: Andre forhold
However, there are a number of other factors which may make it more of a challenge to comply with the new liquidity requirements in the future. 
Det er imidlertid også en del forhold som kan gjøre det mer utfordrende å oppfylle de nye likviditetskravene framover.
Norges Bank and the Ministry of Finance’s extraordinary liquidity measures will gradually be phased out. 
Norges Banks og Finansdepartementets ekstraordinære likviditetstiltak vil etter hvert bli faset ut.
This goes for both the covered bond swap arrangement and longer-term F-loans. 
Det gjelder både bytteordningen og de lange F-lånene.
The phasing-out of the swap arrangement will reduce the supply of government securities. 
Utfasingen av bytteordningen vil redusere tilbudet av statskasseveksler.
There will also be tighter rules on the collateral for loans from Norges Bank, most notably a reduction in the eligibility of securities issued by other banks. 
Det vil dessuten komme tilstramninger i reglene for sikkerhet for lån i Norges Bank.
In addition, under the new rules for money market funds, these funds can no longer invest in long-term floating rate securities. 
Videre tar de nye reglene for pengemarkedsfond bort disse fondenes adgang til å investere i lange flytrentepapirer.
This will have a negative impact on demand for bank bonds, but may stimulate demand for bank certificates. 
Det vil ramme etterspørselen etter bankobligasjoner, men kan stimulere etterspørselen etter banksertifikater.
The new solvency rules for insurance companies could also push down demand for bank bonds. 
De nye solvensreglene for forsikringsselskaper kan også trekke ned etterspørselen etter bankobligasjoner.
Other changes will doubtless also be made before the liquidity requirements enter into force, and the banks will have time to adjust. 
Andre endringer vil sikkert også komme før likviditetskravene trer i kraft, og bankene vil ha tid til å tilpasse seg.
Chart: Maturity profile of the swap arrangement 
Lysbilde 19: Forfallsstruktur i bytteordningen
The long-term F-loans and loans in the swap arrangement will soon begin to mature, but the bulk of maturities lie a couple of years ahead. 
De lange F-lånene og lånene i bytteordningen begynner snart å forfalle, men hovedtyngden av forfall ligger et par år fram i tid.
Banks should naturally start looking for new funding well before they have to. 
Bankene bør selvsagt søke ny finansiering i god tid før de må gjøre det.
I expect banks will exploit the opportunities that open up as investors seek opportunities to invest in long-term securities. 
Jeg regner med at bankene utnytter de åpninger som byr seg når investorer ønsker å investere i langsiktige papirer.
It would make little sense to wait until everyone else also has to refinance in the same market. 
Det vil være lite lurt å vente til alle andre også må ut i det samme markedet for å refinansiere seg.
It would not be appropriate to extend these loan schemes to help banks that have not made the necessary arrangements in time. 
Det ville ikke være riktig å forlenge disse låneordningene for å hjelpe banker som eventuelt ikke har ordnet seg i tide.
Chart: Swap arrangement has supplied liquid assets 
Lysbilde 20: Bytteordningen har tilført likviditet
The fact that Norwegian banks come out so favourably in our stress tests for liquidity is partly related to the government swap arrangement. 
Når norske banker kommer såpass gunstig ut av våre stresstester for likviditet, henger det delvis sammen med bytteordningen.
The government securities that banks have received through the arrangement account for a substantial part of their liquid assets. 
De statskassevekslene bankene har byttet til seg, utgjør en betydelig del av deres likvide midler.
When the arrangement is phased out, the volume of government securities will fall to a more normal level. 
Når bytteordningen avvikles, vil volumet av statskasseveksler bli redusert til et mer normalt nivå.
In principle, banks will to some extent then be able to replace Norwegian government securities with foreign ones, even if they do not have any foreign currency liquidity needs. 
I prinsippet kan bankene da til en viss grad erstatte norske statspapirer med utenlandske, selv om de ikke har noe likviditetsbehov i valuta.
What other opportunities arise remains to be seen once the Basel Committee publishes its special rules for countries with small markets for government securities. 
Hvilke andre muligheter som kommer, får vi se når Basel-komiteen kommer med sine spesialregler for land med små statspapirmarkeder.
4. 
Soliditetskrav
Capital requirements Capital requirements are at the heart of the Basel requirements. 
Kravene til soliditet utgjør kjernen i Basel-kravene.
These requirements are intended both to slow credit growth when it is excessive and to ensure that banks can weather a period of heavy losses. 
Kravene skal både bremse kredittveksten når den er for rask og sørge for at bankene kan greie seg gjennom en periode med store tap.
Rapid credit growth can be a warning signal for individual banks, but the danger of a crisis is much greater when aggregate credit growth in the banking sector is high. 
Rask kredittvekst kan være et faresignal for enkeltbanker, men faren for en krise er atskillig større når samlet kredittvekst for alle bankene er rask.
Checks must therefore be introduced to make rapid growth more difficult and expensive for both banks and borrowers. 
Det må derfor legges inn bremser som gjør rask vekst vanskeligere og dyrere for både banker og låntakere.
The best alternative would be automatic stabilisers that act independently of any decisions made by supervisory authorities. 
Det beste ville være automatiske stabilisatorer som er uavhengige av løpende beslutninger fra tilsynsmyndighetene.
That said, the authorities must also be able to apply further checks when necessary. 
Men myndighetene må i tillegg kunne legge inn flere bremseklosser når det trengs.
Chart: The capital proposals 
Lysbilde 21: Forslagene på soliditet
The proposals from the Basel Committee are wide-ranging. 
Forslagene fra Basel-komiteen favner vidt.
The definition of capital will be tighter, the risk weights for some types of exposure will be higher, and the Tier 1 capital requirement (for absorbing losses on a going concern basis) will be raised from 4 to 6 per cent. 
Kapitalbegrepet blir strengere, risikovektene på noen typer eksponering blir høyere, og kjernekapitalkravet (som skal kunne ta tap i løpende drift) blir hevet fra fire prosent til seks prosent.
Special capital requirements for systemically important institutions are also being considered. 
Videre vurderes spesielle kapitalkrav til systemviktige institusjoner.
Finally, there will be a requirement for equity capital as a share of unweighted total assets plus off-balance-sheet risk exposure, referred to as the leverage ratio. 
Endelig kommer det et krav til egenkapital som andel av uvektet forvaltningskapital tillagt risikoeksponering utenom balansen, det som kalles ”leverage ratio” eller gjeldsgrad.
Chart: Capital base – Tier 1 capital requirement 
Lysbilde 22: Kapitalbasen – krav til kjernekapitalen
In Norway, we have had relatively stringent requirements for what can be considered Tier 1 capital. 
I Norge har vi hatt forholdsvis strenge krav til hva som kan regnes som kjernekapital.
The proposals from the Basel Committee indicate that more stringent requirements will also be applied internationally. 
Forslagene fra Basel-komiteen går i retning av at det også internasjonalt skal stilles strengere krav.
In Norway, we learned during the 1990s banking crisis that much of a bank’s hybrid capital could not be used to cover losses as long as the bank had not been wound up. 
I Norge lærte vi under bankkrisen på 1990-tallet at mye av hybridkapitalen ikke kunne brukes til å dekke tap så lenge banken ikke ble avviklet.
Now other countries have learned the same lesson: the quality of the capital base is important. 
Nå har andre land lært det samme; kvaliteten på kapitalbasen er viktig.
The proposal sets stricter limits on the definition of Tier 1 capital. 
Forslaget setter strammere grenser for hva som kan regnes som kjernekapital.
It is proposed that all hybrid capital should be perpetual, with no maturity date or incentives to redeem. 
Det foreslås at all hybridkapital skal være evigvarende og uten mekanismer som gir banken insentiver til innløsning.
In our consultation response, we supported the proposals for tighter rules. 
I vår høringsuttalelse har vi støttet forslagene til innstramninger.
Indeed, we argued that the requirements should be even tighter: in principle we would want only common equity to be regarded as Tier 1 capital. 
Vi mente at kravene burde bli enda strengere: I prinsippet ønsker vi at bare ren egenkapital skal inngå i kjernekapitalen.
If hybrid capital is to be eligible, it should at the very least be possible for it to be written down or converted into equity before Tier 1 capital falls below the minimum level. 
Dersom hybridkapital godkjennes, bør den i det minste kunne skrives ned eller konverteres til egenkapital før kjernekapitalen faller under minstekravet.
Chart: More Tier 1 capital 
Lysbilde 23: Minstekrav og bufferkrav til kapital
The Basel Committee’s oversight body quantified the capital requirements last Sunday. 
Styringsgruppen for Basel-komiteen tallfestet kapitalkravene sist søndag.
The minimum requirement for common equity is to be stepped up to 4.5 per cent of risk-weighted assets from 1 January 2015 and the minimum Tier 1 capital requirement to 6 per cent. 
Kravet til ren egenkapital skal trappes opp til 4,5 prosent av risikovektede aktiva fra 1. januar 2015, og kravet til kjernekapital til 6 prosent.
The total capital requirement will remain at 8 per cent, but the quality of this capital is to be much higher. 
Totalkravet til kapitaldekning skal fortsatt være 8 prosent, men kvaliteten på kapitalen skal bli betydelig bedre.
This is in line with the wishes of the Norwegian authorities. 
Dette er i tråd med ønskene fra norske myndigheter.
On top of these minimum standards, a capital buffer requirement is to be phased in from 2016. 
På toppen av disse minstekravene skal det fra 2016 fases inn krav om en kapitalbuffer.
There is a broad consensus that the capital requirement as it stands now is easier to satisfy in good times than in times of stress. 
Det er bred enighet om at kapitalkravet slik det nå er utformet, er lettere å oppfylle i oppgangstider enn i nedgangstider.
This means that the capital requirement may be procyclical by contributing to excessively high lending growth in good times and correspondingly reduced lending growth in times of distress. 
Det betyr at kapitalkravet kan forsterke konjunktursyklene, ved å bidra til for rask utlånsvekst i gode tider og tilsvarende lavere utlånsvekst i dårlige tider.
Rapid lending growth often also leads to increased risk in lending portfolios, with higher losses a few years ahead. 
Rask utlånsvekst fører dessuten ofte til økt risiko i utlånsporteføljene, med høyere tap noen år fram i tid.
This is why the Basel Committee wishes to give banks an incentive to build up a capital buffer in good times. 
Det er grunnen til at Basel-komiteen vil gi bankene insentiver til å bygge opp en kapitalbuffer i gode tider.
The incentive is that banks that do not build up sufficient buffers will face limits on dividends and other discretionary payments to owners or employees. 
Insentivet består i at banker som ikke bygger opp en tilstrekkelig buffer pålegges grenser for utbytte og andre diskresjonære utbetalinger til eiere eller ansatte.
Chart: Capital buffers beyond the minimum requirement 
Lysbilde 24: Kapitalbuffere utover minstekravet
The restrictions relating to the capital buffer apply to all banks, whether or not they are contributing to rapid credit growth. 
Restriksjonene knyttet til kapitalbufferen gjelder alle banker, uavhengig av om de bidrar til rask kredittvekst eller ikke.
The idea is to curb the build-up of large imbalances at a systemic level and establish a shock absorber to cushion the consequences of any imbalances that nevertheless arise. 
Formålet er å bremse oppbyggingen av store ubalanser på systemnivå, og å skape en støtpute mot følgene av de ubalanser som likevel oppstår.
The capital buffer will have two components. 
Kapitalbufferen skal ha to komponenter.
On top of the regulatory minimum capital requirement, there will be a fixed buffer range (conservation buffer), where the range is constant over time, and a countercyclical buffer, where the range will be set higher in good times. 
På toppen av det vanlige minstekravet legges en fast buffer (bevaringsbuffer); det vil si at målnivået for denne komponenten er konstant over tid.
In times of stress, this component can be set to zero. 
I dårlige tider kan denne komponenten settes til null.
The question now is how do we differentiate between good times and times of stress: when should the capital buffer be built up, and when can it be scaled back? 
Spørsmålet er nå hvordan vi skal skille mellom gode og dårlige tider: Når skal kapitalbufferen bygges opp og når kan den bygges ned?
It is proposed that a trend be calculated to which the actual ratio is compared. 
Det foreslås å beregne en trendutvikling som det faktiske forholdstallet skal sammenlignes med.
If the volume of credit relative to GDP rises well above the long-term trend, the range for the capital buffer will be expanded. 
Når kredittvolumet i forhold til BNP ligger mye høyere enn den langsiktige trenden, skal måltallet for kapitalbufferen økes.
This has been proposed as a rough guideline. 
Dette er foreslått som en grov retningslinje.
In practice, national authorities will have to assess the target level for Tier 1 capital on the basis of a wider set of indicators. 
I praksis vil de nasjonale myndighetene måtte vurdere målnivået for kjernekapital på grunnlag av et videre sett med indikatorer.
As financial crises are often triggered by price bubbles in the real estate market, increases in property prices may be one good supplementary indicator. 
Siden finanskriser ofte utløses av prisbobler i eiendomsmarkedet, kan veksten i eiendomspriser være en god supplerende indikator.
The ratio between credit and GDP is not, however, a good indicator for when the time-varying capital component should be removed. 
Forholdstallet mellom kreditt og BNP er imidlertid ingen god indikator for når den tidsvarierende kapitalkomponenten bør tas bort.
We have seen how credit volumes in most countries continued to grow long after GDP growth stagnated. 
Vi så jo at kredittvolumet i de fleste land fortsatte å vokse en god stund etter at BNP-veksten stagnerte.
The timing for scaling back the capital buffer will to an even greater extent need to be left to the authorities’ discretion. 
Tidspunktet for nedbygging av kapitalbufferen vil i enda større grad måtte overlates til myndighetenes skjønn.
We should be aware that such a decision can easily be taken as a negative signal to market participants. 
Vi må være klar over at en slik beslutning lett kan oppfattes som et negativt signal til markedsaktørene.
The proposals from the Basel Committee include a provision stipulating that the countercyclical buffer in a particular jurisdiction will also apply to branches of foreign banks operating there. 
Forslagene fra Basel-komiteen innebærer at den tidsvarierende kapitalbufferen i én jurisdiksjon også vil gjelde for filialer av utenlandske banker som opererer der.
The home country’s authorities will implement the decision taken by the host country, weighted according to the share of the bank’s total lending to customers in the host country. 
Det skal skje ved at hjemlandets myndigheter gjennomfører den beslutningen vertslandet har tatt, med en vekt som svarer til den andelen av bankens totale utlån som gis til kunder i vedkommende vertsland.
I see this as an important advance and a step in the direction of better international coordination of the capital requirements. 
Jeg ser på dette som en viktig nyvinning, og et skritt i retning av bedre internasjonal samordning av kapitalkravene.
The idea behind the capital buffer requirement is to ensure that reserves are built up during good times. 
Kravet om kapitalbuffere skal sørge for at det bygges opp reserver i gode tider.
The same can be achieved if banks make loss provisions corresponding to expected losses over the life of the loans. 
Det samme kan oppnås ved at bankene gjør tapsavsetninger som svarer til forventede tap i lånenes løpetid.
The International Accounting Standards Board (IASB) has proposed such a system despite opposition from the actuarial industry. 
Det internasjonale organet for regnskapsregler IASB [5] har foreslått en slik ordning, trass i motstand fra aktuarbransjen.
Its opponents argue that writing down loans that are not in default goes against the principle of recognising assets at fair value. 
Motstanderne mener at nedskrivninger av lån som ikke er misligholdt, strider mot prinsippet om at aktiva skal regnskapsføres til faktisk verdi.
Writing down expected losses would lead to more stable loss provisions over time. 
Nedskrivning med forventede tap vil føre til mer stabile tapsavsetninger over tid.
How much difference this will make depends on how the term “expected losses” is interpreted. 
Hvor stor forskjell det vil gjøre, avhenger av hvordan begrepet ”forventet tap” blir oppfattet.
It may be that banks do not anticipate any great losses during good times, but make more pessimistic forecasts during bad times. 
Det kan hende at bankene ikke forventer særlige tap i oppgangstider, mens de vil ha mer pessimistiske prognoser i nedgangstider.
In this case, reserves will not be built up to any great extent. 
I så fall vil det ikke bli bygget opp reserver av betydning.
But it remains to be seen both how the rules will be formulated and how banks will adapt. 
Men det gjenstår å se både hvordan ordlyden i regelverket blir og hvordan bankene vil tilpasse seg det.
Chart: Leverage ratio 
Lysbilde 25: Uvektet egenkapitalandel
There will be a minimum requirement for equity capital relative to total on-balance sheet assets and off-balance-sheet risk exposure. 
Det vil komme et krav til egenkapital i forhold til summen av balansen og risikoeksponeringer utenfor balansen.
This is intended as a supplement to the risk-weighted capital requirements. 
Dette kravet er ment som et supplement til de risikovektede kapitalkravene.
International experience of Basel II has been that many banks have had such low risk weights from their internal models approved that their equity capital has grown very small relative to their business volumes. 
De internasjonale erfaringene med Basel II har vært at mange banker har fått godkjent så lave risikovekter fra sine interne modeller at egenkapitalen er blitt svært liten i forhold til omfanget av virksomheten.