natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Some of this income is used each year to finance the non-oil budget deficit in line with the fiscal rule. 
En del av disse inntektene brukes hvert år til å dekke det oljekorrigerte underskuddet på statsbudsjettet i tråd med handlingsregelen.
Norges Bank has been tasked by the Ministry of Finance to carry out the foreign exchange transactions associated with petroleum fund mechanism. 
Norges Bank har på oppdrag fra Finansdepartementet ansvaret for å gjennomføre de nødvendige valutatransaksjonene knyttet til petroleumsfondsmekanismen.
In recent years, the government's net revenues from the petroleum sector have declined. 
De siste årene har statens inntekter fra petroleumssektoren falt.
At the same time, more petroleum revenues have been spent each year over the central government budget in line with the fiscal rule[1]. 
Samtidig er det hvert år blitt brukt mer oljeinntekter over statsbudsjettet i tråd med handlingsregelen for finanspolitikken[1].
As illustrated in Chart 1, the transfers to the GPFG have declined since 2012. 
Som illustrert i figur 1 har avsetningen til SPU derfor falt siden 2012.
As gas and oil resources are depleted, it must be expected that the government's revenues from petroleum activities will decline further. 
Etter hvert som mer av petroleumsressursene på norsk sokkel utvinnes, må en forvente at statens inntekter fra petroleumsvirksomheten vil avta ytterligere.
The fiscal rule has been designed to allow the real return on the GPFG to finance the non-oil fiscal deficit when petroleum revenues are no longer sufficient to finance the fiscal deficit. 
Handlingsregelen for finanspolitikken er laget slik at når oljeinntektene ikke lenger er store nok til å dekke underskuddet på statsbudsjettet, skal realavkastningen fra SPU finansiere det oljekorrigerte underskuddet.
Beginning in 2016, the government's revenues from the petroleum sector have not been sufficient to finance the non-oil deficit, and some of the return on the GPFG has been transferred to be spent over the central government budget (Chart 1). 
Siden 2016 har ikke lenger statens inntekter fra petroleumssektoren vært store nok til å dekke det oljekorrigerte underskuddet, og deler av avkastningen i SPU har blitt overført til bruk over statsbudsjettet, se figur 1.
Chart 1. 
Figur 1.
Key figures from the central government accounts 2011-2015 and the central government budget for 2016. 
Hovedtall fra statsregnskapet (2011-2015) og statsbudsjettet 2016.
In billions of NOK. 
Milliarder kroner.
Norges Bank has been tasked by the Ministry of Finance with the responsibility for undertaking the necessary conversions of foreign exchange associated with the petroleum fund mechanism[2]. 
Norges Bank har på oppdrag fra Finansdepartementet ansvar for å gjennomføre de nødvendige vekslingene av valuta på vegne av staten knyttet til petroleumsfondsmekanismen[2].
The petroleum fund mechanism is illustrated in Chart 2. 
Petroleumsfondsmekanismen er illustrert i figur 2.
The SDFI's foreign currency revenues are transferred on an ongoing basis via a foreign exchange portfolio in Norges Bank called the "petroleum buffer"[3]. 
SDØEs valutainntekter overføres løpende direkte til staten via en valutaportefølje i Norges Bank kalt petrobuffer[3].
Transfers to and from the GPFG take place on the last business day of the month. 
Overføringen til eller fra SPU finner sted siste virkedag i måneden.
Oil and gas companies pay oil tax in NOK and exchange their revenue for NOK before payment takes place.[4],[5] Dividend from Statoil is also paid in NOK. 
Oljeselskapene betaler oljeskatter til staten og veksler om sine valutainntekter til norske kroner før innbetaling finner sted.[4],[5] Utbytte fra Statoil til staten betales også i norske kroner.
Until 2014, revenues in NOK from petroleum activities were larger than the non-oil deficit. 
Fram til 2014 var kroneinntektene fra petroleumsvirksomheten større enn det oljekorrigerte underskuddet.
Norges Bank therefore sold NOK and purchased foreign exchange equal to the difference and transferred that amount of foreign exchange to the GPFG (Chart 2.1). 
Norges Bank solgte derfor kroner og kjøpte valuta tilsvarende denne differanse og overførte valutaen til SPU, jamfør figur 2.1.
Taxes in NOK from the oil and gas companies were then used to finance the non-oil budget deficit and to purchase foreign exchange for the GPFG. 
Kroneskattene fra oljeselskapene ble da brukt til å finansiere det oljekorrigerte underskuddet på statsbudsjettet og til å kjøpe valuta til SPU.
Through most of 2014, the government's revenues in NOK were approximately as large as the non-oil budget deficit, and Norges Bank did not carry out any foreign exchange transactions on behalf of the government. 
Gjennom store deler av 2014 var statens kroneinntekter om lag like store som det oljekorrigerte budsjettunderskuddet, og Norges Bank foretok ingen valutatransaksjoner på vegne av staten.
From October 2014, the taxes in NOK were no longer sufficient to finance the spending of petroleum revenues, and the government had to draw on some of the SDFI's revenues in foreign currency in addition (Chart 2.2). 
Fra oktober 2014 var ikke kroneinntektene fra petroleumsvirksomheten store nok til å dekke det oljekorrigerte underskuddet, og staten måtte i tillegg bruke av valutainntektene fra SDØE, jamfør figur 2.2.
Since 2016, the non-oil budget deficit has exceeded the government's net cash flow from petroleum activities in both NOK and foreign currency. 
Siden 2016 har det oljekorrigerte underskuddet oversteget statens nettokontantstrøm fra petroleumsvirksomheten i både kroner og valuta.
This difference has been covered by a transfer of foreign exchange from the GPFG. 
Denne differansen har blitt dekket av en overføring av valuta fra SPU.
To finance the non-oil budget deficit, Norges Bank has therefore sold all the revenue in foreign currency from the SDFI, in addition to the foreign exchange transfers from the GPFG (Chart 2.3). 
Norges Bank har derfor solgt alle valutainntektene fra SDØE i tillegg til valutaoverføringene fra SPU for å dekke statens oljekorrigerte underskudd, se figur 2.3.
The charts below show the petroleum fund mechanism.* 
Figurene under viser petroleumsfondsmekanismen.*
Chart 2.1 The government's revenues in NOK from petroleum activities are higher than the non-oil budget deficit = Norges Bank sells NOK and purchases foreign exchange for the GPFG 
Figur 2.1 Statens kroneinntekter fra petroleumsvirksomheten er større enn det oljekorrigerte budsjettunderskuddet = Norges Bank selger NOK og kjøper valuta til SPU
Chart 2.2 The government's revenues in NOK from petroleum activities are lower than the non-oil budget deficit = Norges Bank purchases NOK and sells foreign exchange from the SDFI 
Figur 2.2 Statens kroneinntekter fra petroleumsvirksomheten er lavere enn det oljekorrigerte budsjettunderskuddet = Norges Bank kjøper NOK og selger SDØE valuta
Chart 2.3 The government's revenues in NOK and foreign currency from petroleum activities are lower than the non-oil budget deficit = Norges Bank purchases NOK and foreign exchange from the GPFG and SDFI 
Figur 2.3 Statens krone- og valutainntekter fra petroleumsvirksomheten er lavere enn det oljekorrigerte budsjettunderskuddet = Norges Bank kjøper NOK og selger valuta fra SPU og SDØE
*The red columns illustrate cash flows in foreign currency and the blue columns cash flows in NOK. 
*Røde søyler illustrerer kontantstrømmer i valuta og blå søyler illustrerer kontantstrømmer i norske kroner.
See Economic Commentaries 2/2014 for further information about the petroleum fund mechanism and Norges Bank’s sale of foreign exchange from the SDFI. 
Les mer om petroleumsfondsmekanismen og Norges Banks salg av valuta fra SDØE (Aktuell kommentar 2/2014)
Norges Bank's foreign exchange transactions associated with the GPFG are planned and smoothed over the year and pre-announced each month so that market operators know the amounts to be converted. 
Norges Banks valutatransaksjoner knyttet til SPU planlegges og glattes over året og annonseres i forkant hver måned slik at markedsaktørene kjenner beløpene som skal veksles.
The petroleum buffer portfolio (PBP) allows Norges Bank's foreign exchange transactions to be smoothed over the year despite variations in oil taxes, SDFI foreign exchange revenues and changes in monthly transfers to the GPFG. 
Petrobufferporteføljen (PBP) gjør det mulig å jevne ut Norges Banks valutatransaksjoner over året, til tross for variasjoner i oljeskatten, SDØEs valutainntekter og endringer i de månedlige overføringene fra SPU.
The estimates for government revenues from the petroleum sector and the non-oil budget deficit can change considerably through the year. 
Anslagene for statens inntekter fra petroleumssektoren og det oljekorrigerte underskuddet på statsbudsjettet kan endre seg betydelig gjennom året.
The changes will influence the transfers to the GPFG and Norges Bank's foreign exchange transactions for the GPFG. 
Endringene vil påvirke overføringen fra SPU og dermed Norges Banks valutatransaksjoner.
This will also affect the size of the PBP. 
Dette vil også påvirke størrelsen på PBP.
Foreign exchange purchases from the SDFI 
Valutakjøp fra SDØE
Foreign exchange purchases in the market 
Valutakjøp i markedet
Transferred to/from the GPFG 
Overført til/fra SPU
Market value at end of quarter** 
Markedsverdi ved kvartalsslutt**
2017 Q2 
2. kvartal 2017
35 790 
35 790
-48 482 
-48 482
16 300 
16 300
25 185 
25 185
2017 Q1 
1. kvartal 2017
39 098 
39 098
-61 568 
-61 568
23 431 
23 431
21 765 
21 765
2016 Q4 
4. kvartal 2016
28 927 
28 927
-49 511 
-49 511
27 000 
27 000
20 670 
20 670
2016 Q3 
3. kvartal 2016
26 158 
26 158
-59 395 
-59 395
29 500 
29 500
14 067 
14 067
2016 Q2 
2. kvartal 2016
29 712 
29 712
-55 787 
-55 787
24 000 
24 000
18 205 
18 205
2016 Q1 
1. kvartal 2016
33 572 
33 572
-46 007 
-46 007
24 733 
24 733
20 581 
20 581
2015 Q4 
4. kvartal 2015
38 940 
38 940
-35 502 
-35 502
-13 000 
-13 000
8 665 
8 665
2015 Q3 
3. kvartal 2015
33 957 
33 957
-46 211 
-46 211
-12 000 
-12 000
18 091 
18 091
2015 Q2 
2. kvartal 2015
37 540 
37 540
-40 622 
-40 622
39 839 
39 839
2015 Q1 
1. kvartal 2015
45 624 
45 624
-39 881 
-39 881
-5 498 
-5 498
55 367 
55 367
2014 Q4 
4. kvartal 2014
49 399 
49 399
-13 757 
-13 757
-25 100 
-25 100
54 252 
54 252
2014 Q3 
3. kvartal 2014
36 829 
36 829
-36 500 
-36 500
37 344 
37 344
2014 Q2 
2. kvartal 2014
45 590 
45 590
-44 300 
-44 300
36 591 
36 591
2014 Q1 
1. kvartal 2014
57 688 
57 688
-41 211 
-41 211
34 172 
34 172
2013 Q4 
4. kvartal 2013
48 233 
48 233
2 299 
2 299
-61 900 
-61 900
18 015 
18 015
2013 Q3 
3. kvartal 2013
47 625 
47 625
11 107 
11 107
-58 500 
-58 500
29 021 
29 021
2013 Q2 
2. kvartal 2013
49 213 
49 213
16 008 
16 008
-58 400 
-58 400
28 226 
28 226
*A positive number indicates a net inflow into and a negative number a net outflow from the petroleum buffer portfolio. 
* Positive tall indikerer en netto innflyt og negative tall en netto utflyt i petrobufferporteføljen.
**Market value at the end of the quarter deviates somewhat from net cash flow because market values change over the course of the month. 
** Markedsverdien ved kvartalsslutt avviker noe fra netto kontantstrøm fordi markedsverdiene endrer seg gjennom måneden.
Holdings and inflows into the buffer portfolio are published in the quarterly report on the management of the Bank's foreign exchange reserves. 
Beholdning og innflyt i petrobuffer publiseres i kvartalsrapportene for forvaltningen av valutareservene.
The fiscal rule states that over time, the structural non-oil deficit on the central government budget shall not exceed the real return on the capital in the GPFG, which is estimated at 4 percent. 
Handlingsregelen sier at det strukturelle oljekorrigerte underskuddet på statsbudsjettet over tid ikke skal overstige realavkastningen av Statens pensjonsfond utland (SPU), som er anslått til 4 prosent.
Transfers are made in practice as follows: Norges Bank purchases SDFI's gross foreign exchange revenues and pays with NOK, which is transferred to government's account in Norges Bank. 
Overføringen til petrobufferporteføljen skjer i praksis ved at Norges Bank kjøper SDØEs brutto valutainntekter og betaler med kroner som godskrives statens konto i Norges Bank.
The SDFI's operating and investment expenses are appropriated via the central government budget, and are financed primarily by drawing on the government's account with Norges Bank. 
SDØEs utgifter til drift og investeringer bevilges via statsbudsjettet og finansieres i hovedsak ved å trekke på statens konto i Norges Bank.
Most of oil and gas companies' net income is transferred to the government in the form of taxes. 
Mesteparten av oljeselskapenes nettoinntekter overføres som skatter til staten.
Oil and gas companies' profits after tax represent only a small portion of income. 
Oljeselskapenes overskudd etter skatter utgjør kun en mindre del av inntektene.
Oil and gas companies have substantial gross revenues in foreign currency and gross expenses in NOK, which entail an exchange need in addition to tax payments, but this is not a part of the exchange of foreign currency associated with the petroleum fund mechanism. 
Oljeselskapene har store bruttoinntekter i valuta og bruttoutgifter i NOK, som medfører et omvekslingsbehov utenom skatter, men dette er ikke en del av valutavekslingen knyttet til petroleumsfondsmekanismen.
Amounts of oil tax payable by oil and gas companies are transferred from these companies' accounts in Norwegian banks to the government's account with Norges Bank. 
Når oljeskattene betales, overføres beløpene olje- og gasselskapene skal betale fra selskapenes konti i norske banker til statens konto i Norges Bank.
Oil tax is payable six times a year: 1 February, 1 April, 1 June, 1 August, 1 October and 1 December. 
Oljeskattene innbetales seks ganger i året, 1. februar, 1. april, 1. juni, 1. august, 1. oktober og 1. desember.
Dividend payment from Statoil is a direct transfer in NOK from Statoil's account in one of the Norwegian banks to the government account with Norges Bank. 
Utbyttet fra Statoil er en direkte overføring i norske kroner fra Statoils konto i én av de norske bankene til statens konto i Norges Bank.
Daily purchases of foreign exchange in millions of NOK: 
Daglige kjøp av valuta.
- 500 
- 500
-1000 
- 1000
- 700 
- 700
- 900 
- 900
- 850 
- 850
- 650 
- 650
- 600* 
- 600*
- 900** 
- 900**
* Up to and including 11 December 2015 ** Up to and including 16 December 2016 
* Til og med 11. desember 2015 ** Til og med 16. desember 2016
470 
470
550 
550
- 250 
- 250
- 300 
- 300
420 
420
570 
570
460 
460
670 
670
540 
540
960 
960
410 
410
510 
510
1540 
1540
1400* 
1400*
740 
740
910 
910
* From 23 October 2008: NOK 620 million 
* Frå 23. oktober 2008: 620 millionar kroner
130* 
130*
440 
440
630 
630
* From 21 May 2003: NOK 0 million 
* Fra 21. mai 2003: 0 millioner kroner
Address by Governor Svein Gjedrem at the Centre for Monetary Economics (CME)/BI Norwegian School of Management on 12 September 2008 
Foredrag av sentralbanksjef Svein Gjedrem i regi av Centre for Monetary Economics (CME) ved Handelshøyskolen BI, fredag 12. september 2008
Charts in pdf-format (61 Kb) 
Figurer i pdf-format (60 Kb)
Inflation targeting 
Inflasjonsstyring
Inflation targeting was introduced in Norway by Royal Decree in March 2001, after it had been applied for a period in many other countries. 
I Norge fikk vi vårt inflasjonsmål ved kronprinsregentens resolusjon i mars 2001, etter at det hadde vært i bruk en tid i mange andre land.
Our experience so far has been that inflation targeting has provided a sound basis for stabilising inflation and inflation expectations. 
Erfaringene så langt har vært at omleggingen har gitt et godt grunnlag for å stabilisere inflasjonen og inflasjonsforventningene.
In the period from 2003 to the beginning of 2008, inflation was below target. 
I perioden fra 2003 til begynnelsen av 2008 lå inflasjonen under målet.
Ever-cheaper goods flowed into Norway from Asia, and with solid productivity growth in Norwegian enterprises, the rise in prices for domestically produced goods and services was also subdued. 
Stadig billigere varer fra Asia strømmet inn i landet, og god vekst i produktiviteten i bedriftene her hjemme ga lav prisvekst også på varer og tjenester produsert i Norge.
In an environment of low inflation, the interest rate was also low. 
Lav inflasjon ble møtt med lav rente.
At the same time, it was stated that when inflation picked up, the interest rate level would again return to a normal level. 
Samtidig ble det sagt at når inflasjonen tok seg opp, ville rentenivået igjen normaliseres.
Since summer 2005, the interest rate has gradually been raised again to prevent inflation from becoming too high. 
Siden sommeren 2005 er renten gradvis blitt satt opp igjen, slik at ikke inflasjonen skulle bli for høy.
The interest rate was raised well before inflation moved close to 2.5 per cent. 
Renten ble satt opp i god tid før inflasjonen kom nær 2,5 prosent.
In 2007, the key policy rate reached what we consider to be a normal level. 
I 2007 kom styringsrenten opp på det vi mener er et normalt nivå.
The interest rate has by and large curbed the effects. 
Renten har i store trekk virket til å dempe utslagene.
The interest rate was low in the years between 2003 and 2005 while activity in the economy was still moderate, and has gradually been raised since then. 
Renten var lav i årene fra 2003 til 2005 mens aktiviteten fortsatt var på et moderat nivå og har deretter gradvis blitt satt opp.
Because inflation was low, the interest rate was kept low in a period of high growth and increasing capacity utilisation. 
Lav prisstigning gjorde at vi holdt renten lav en tid hvor veksten samtidig var høy og kapasitetsutnyttingen økte.
Three factors were important: 
Tre faktorer var viktige.
Inward labour migration rose towards the end of the cyclical upturn and has contributed to sustaining the high level of growth. 
Innvandringen økte mot slutten av konjunkturoppgangen og har bidratt til at veksten har holdt seg høy.
In 2007, the population expanded by more than 56 000, with net immigration at 40 000. 
Befolkningen vokste med vel 56 000 personer i fjor etter at over 40 000 personer flyttet hit, regnet netto.
This is the highest population growth ever recorded in Norway. 
Det er den høyeste veksten i befolkningen som er registrert her i landet.
The many sweeping reforms of the 1980s and 1990s – the fundamental shift in the Norwegian economy (1) – resulted in more efficient markets. 
De mange gjennomgripende reformene på 1980- og 1990-tallet – hamskiftet i norsk økonomi (1) – ga mer effektive markeder.
Over the past few years, we have reaped the benefits of the measures implemented then. 
Vi har de senere årene høstet gevinstene av de tiltakene som da ble gjennomført.
Third, Norway’s terms of trade have improved. 
For det tredje: Bytteforholdet mot utlandet har bedret seg.
Sales of Norwegian exports have been high, and we can import more goods in exchange for the goods and services sold by the business sector. 
Det har vært god avsetning for norsk eksport, og vi får flere importvarer igjen for de varene og tjenestene næringslivet selger.
Lower import prices have led to low inflation and a strong increase in employees’ real wages. 
Fall i importprisene har ført til lav inflasjon og en solid økning i arbeidstakernes reallønn.
High export prices have resulted in solid corporate earnings. 
Høye eksportpriser har gitt god inntjening i bedriftene.
Norway’s disposable income increased in real terms by more than 35 per cent in the five years to 2007. 
Norges disponible inntekt økte reelt med 35 prosent på fem år fram til i fjor.
Owing to the growth in productivity and improved terms of trade, enterprises have been able to increase their share of value added in spite of higher real wages for employees. 
Veksten i produktiviteten og bedringen i bytteforholdet førte til at bedriftene kunne øke sin andel av verdiskapingen, selv om arbeidstakerne tok ut høyere reallønn.
At the same time, employment rose sharply and unemployment fell to the lowest levels recorded since the beginning of the 1980s. 
Samtidig har sysselsettingen økt kraftig, og ledigheten gikk ned til de laveste nivåene vi har sett siden begynnelsen av 1980-tallet.
These factors are now becoming less prominent. 
Flere av disse faktorene er nå i ferd med å avta i styrke.
It is not likely that developments in Norway's terms of trade will be as positive in the years ahead. 
Bytteforholdet mot utlandet vil neppe utvikle seg like positivt fremover.
Productivity growth seems to be declining – at least cyclical. 
Veksten i produktiviteten synes å avta – i alle fall konjunkturelt – og lønnsveksten har steget.
Wage-earners’ share of value added is rising again, and this restrains labour demand. 
Arbeidstakernes andel av verdiskapingen øker igjen, og det demper etterspørselen etter arbeidskraft.
At the same time, inflation has quickened. 
Samtidig er prisveksten kommet opp.
High energy and commodity prices are fuelling global inflation. 
Høye energi- og råvarepriser gir økt inflasjon ute.
Food and energy prices are also rising in Norway, even though the import share is low. 
Mat- og energiprisene stiger også i Norge, selv om importandelen er lav.
The shift towards imports from low-cost countries has moderated. 
Vridningen mot import fra land med lavt prisnivå har avtatt.
After falling for several years, prices for imported goods are now beginning to rise. 
Prisene på importvarer begynner å stige, etter flere år med fall.
Looking back, inflation has varied somewhat. 
Ser vi tilbake, har inflasjonen svingt noe.
The three supply-side shocks reduced inflation while boosting production capacity. 
De tre tilbudssidesjokkene reduserte prisstigningen og økte samtidig produksjonsevnen.
Low interest rates, favourable economic conditions internationally and substantial investment in the petroleum sector increased demand for goods and services. 
Lav rente, gode konjunkturer ute og store investeringer i petroleumssektoren økte etterspørselen etter varer og tjenester.
High capacity utilisation gradually pushed up inflation. 
Etter hvert trakk høy kapasitetsutnytting opp prisstigningen.
Now that interest rates have risen to a more normal level and the global economic situation is deteriorating, growth is slowing and capacity utilisation may again seem to be approaching levels that are more sustainable. 
Når nå renten er økt til et mer normalt nivå og konjunkturene ute svikter, avtar veksten, og kapasitetsutnyttingen kan igjen se ut til å nærme seg nivåer som er mer opprettholdbare.
The impact of the downturn abroad on the Norwegian economy is uncertain, but on balance it now seems that inflation will gradually stabilise near 2.5 per cent without unnecessary wide fluctuations in output and employment. 
Det er usikkert hvor kraftig nedgangen ute vil ramme norsk økonomi, men samlet ser det nå ut til at inflasjonen etter hvert vil stabilisere seg nær 2,5 prosent uten at vi får unødig store svingninger i produksjon og sysselsetting.
By and large, we must then be able to assert that inflation targeting has served us well during these years. 
I det store og hele må vi da kunne si at inflasjonsstyringen har tjent oss vel disse årene.
There have been surprises. 
Det har vært overraskelser.
The growth potential of the Norwegian economy has been very high. 
Vekstevnen i vår økonomi har vært svært høy.
It took a long time for employment to rise after the recovery started, and in 2006 - well into the upturn - inflation fell markedly. 
Det tok lang tid før sysselsettingen økte etter at konjunkturen snudde, og i 2006 – langt ute i oppgangen – falt prisstigningen markert.
Over the past year, import prices and food prices have increased, and against this background the monetary stance may have to be on the tight side for a period. 
Det siste året har prisene på mat og importvarer økt, og det har ført til at renten kanskje også må være litt på den stramme siden en tid.
Prevention of systemic risk 
Forebygging av systemrisiko