natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Since 2006, volatility in the fund’s benchmark index for bonds as measured by the standard deviation has been around one-third that of the equity benchmark. 
Siden 2006 har svingningene i fondets referanseindeks for obligasjoner målt med standardavviket vært om lag en tredjedel av standardavviket til aksjeindeksen.
This relationship has been relatively stable over time and helps reduce volatility in the overall return on the fund whether returns on equities and bonds move together or not. 
Dette forholdet har vært forholdsvis stabilt over tid, og bidrar til å redusere svingningene i den løpende avkastningen på fondet uavhengig av om avkastningen på aksjer og obligasjoner beveger seg i takt eller ikke.
Expected volatility in a portfolio of equities and bonds is also affected by the degree to which the returns on equities and bonds move together.[17] 
Forventede svingninger i en portefølje bestående av aksjer og obligasjoner påvirkes også av i hvilken grad avkastningen på aksjer og obligasjoner svinger i takt.[17]
In the period from the early 1960s to the late 1990s, this correlation was positive. 
I perioden fra tidlig 1960-tallet og frem til slutten av 1990-tallet var denne samvariasjonen positiv.
Bond returns moved in the same direction as equity returns – bond prices fell when share prices fell. 
Avkastningen på obligasjoner beveget seg i samme retning som avkastningen på aksjer – obligasjonskursene falt når aksjekursene falt.
Since the turn of the millennium, however, the relationship between returns on bonds and equities has changed – bond prices have risen when share prices have fallen. 
Siden starten på 2000-tallet har sammenhengen mellom avkastningen på aksjer og obligasjoner vært en annen – obligasjonskursene har steget når aksjekursene har falt.
This shift in correlation is explained partly by changes in monetary policy regimes and by negative shocks in this period generally having been demand-driven. 
Endringen i samvariasjon forklares blant annet med endringer i pengepolitiske regimer og at negative sjokk i denne perioden i all hovedsak har vært etterspørselsdrevet.
In periods of demand shocks, inflation will be procyclical. 
I perioder med etterspørselssjokk vil inflasjonen være prosyklisk.
Inflation rises when economic growth is strong. 
Inflasjonen stiger når veksten i økonomien er god.
When central banks pursue an inflation target, nominal interest rates will rise when inflation rises. 
Med inflasjonsstyring fra sentralbankene vil nominelle renter stige i når inflasjonen stiger.
When nominal interest rates rise, bond prices fall. 
Når nominelle renter stiger, faller obligasjonskursene.
Since equity prices normally rise in periods of strong economic growth, the correlation between equity and bond returns will be negative.[18] 
Siden aksjekursene også normalt stiger i perioder med god økonomisk vekst, blir samvariasjonen mellom aksje- og obligasjonsavkastningen negativ.[18]
The Bank’s advice on the equity share in 2006 assumed that the correlation between equities and bonds would be around the same as during the three preceding decades. 
I bankens råd om aksjeandel fra 2006 ble det lagt til grunn at samvariasjonen mellom aksjer og obligasjoner ville være om lag på samme nivå som de tre forutgående tiårene.
In practice, this meant that a positive correlation of around 0.4 was assumed. 
I praksis innebar dette at det ble lagt til grunn en positiv samvariasjon på om lag 0,4.
The return on a benchmark index comprising 60 percent equities and 40 percent bonds would then have an expected volatility of 10.8 percent, whereas the return on a benchmark index with 75 percent equities and 25 percent bonds would have an expected volatility of 12.7 percent. 
Avkastningen på en indeks med 60 prosent aksjer og 40 prosent obligasjoner ville med dette kunne forventes å svinge med 10,8 prosent, mens avkastningen på en indeks med 75 prosent aksjer og 25 prosent obligasjoner var forventet å svinge med 12,7 prosent.
If we assume instead a correlation closer to the actual level over the past decade of -0.3, the expected volatility in this example falls to 9.2 percent for a 60 percent equity share and 11.6 percent for a 75 percent equity share.[19] 
Hvis vi legger til grunn en korrelasjon nærmere hva den faktisk har vært det siste tiåret, på -0,3, faller forventede svingninger i dette eksempelet til 9,2 og 11,6 prosent i eksemplene med henholdsvis 60 og 75 prosent aksjer.[19]
The example above illustrates how the sign of the correlation between returns on equities and bonds affects the expected volatility of the overall portfolio. 
Regneeksempelet over illustrerer hvordan fortegnet på samvariasjonen mellom avkastningen på aksjer og obligasjoner påvirker forventede svingninger i den totale porteføljen.
All else equal, the change in correlation may mean that a lower allocation to bonds than assumed in 2006 is now needed to keep expected volatility in fund returns at a moderate level. 
Endringen i samvariasjon kan, alt annet like, tilsi at det i dag er behov for en lavere andel obligasjoner enn antatt i 2006 for å holde forventede svingninger i fondsavkastningen på et moderat nivå.
We consider it not unreasonable to assume a negative correlation between returns on equities and bonds going forward. 
Vi mener det ikke er urimelig å anta negativ samvariasjon mellom avkastningen i aksjer og obligasjoner fremover.
A more cautious assumption would be zero correlation. 
En mer forsiktig antagelse vil være å anta null i samvariasjon.
The argument that a lower allocation to bonds is needed than in 2006 still holds. 
Argumentet om at det er behov for en lavere andel obligasjoner enn i 2006, er fortsatt gyldig.
The return volatility of a portfolio of bonds depends on its sensitivity to interest rates, or duration. 
Hvor mye avkastningen på obligasjoner svinger avhenger av rentesensitiviteten, såkalt durasjon.
The duration of the government part of the fund’s benchmark index for bonds has risen over the past decade from less than six years to more than eight years. 
Durasjonen i statsdelen av fondets referanseindeks for obligasjoner har det siste tiåret steget fra under 6 år til over 8 år.
In general, a lower duration will mean less variation in the bond benchmark. 
Generelt vil det være slik at lavere durasjon gir mindre svingninger i obligasjonsindeksen.
However, a higher duration can help reduce overall risk in the fund if the correlation with equities is strongly negative, and the reverse if the correlation is similarly strongly positive. 
Imidlertid kan høyere durasjon bidra til å redusere samlet porteføljerisiko hvis korrelasjonen med aksjer er sterkt negativ, og motsatt dersom korrelasjonen er tilsvarende sterkt positiv.
As the correlation over the past decade has been negative, the longer duration of the benchmark index has helped further reduce volatility in the fund’s overall return. 
Siden korrelasjonen de siste ti årene har vært negativ, har lengre løpetid i referanseindeksen bidratt til å dempe svingningene i totalavkastningen ytterligere.
Other types of risk Returns in financial markets are not normally distributed. 
Andre typer risiko Avkastningen i finansmarkedene er ikke normalfordelt.
Crises in financial markets are more frequent and more severe than a normal distribution would indicate. 
Kriser i finansmarkedene oppstår hyppigere og med større styrke enn en slik fordeling tilsier.
In the financial crisis year of 2008, equity markets fell by almost 40 percent. 
I finanskriseåret 2008 falt aksjemarkedet med nesten 40 prosent.
Based on the current size of the fund, this corresponds to a decrease in the value of equity investments of around 1,700 billion kroner for a 60 percent equity share and around 2,100 billion kroner for a 75 percent equity share.[20] 
Med dagens størrelse på fondet, tilsvarer dette et fall i verdien på aksjeinvesteringene på om lag 1 700 og 2 100 milliarder kroner med en aksjeandel på henholdsvis 60 og 75 prosent.[20]
In the discussion of volatility, we looked at how the return can be expected to vary from one year to the next. 
I omtalen av svingningsrisiko har vi sett på hvordan avkastningen kan forventes å svinge fra ett år til det neste.
The possibility of returns remaining low for long periods represents a different type of risk. 
Muligheten for at avkastningen vil forbli lav over lengre perioder representerer en annen type risiko.
Periods of higher-than-expected inflation have previously led to the real return on investments in nominal bonds being negative for several years in a row. 
Perioder med høyere enn forventet inflasjon har bidratt til at realavkastningen på investeringer i nominelle obligasjoner har vært negativ i flere år på rad.
For example, the real return on US treasuries was negative every year from 1977 to 1981. 
Realavkastningen på amerikanske statsobligasjoner var for eksempel negativ hvert år i perioden fra 1977 til og med 1981.
Since large parts of the fund’s bond investments are in bonds issued with a nominal coupon, this is a risk to which the fund is exposed through its bond investments. 
Siden store deler av fondets obligasjonsinvesteringer foretas i obligasjoner som utstedes med nominell rente, er dette en risiko obligasjonsinvesteringene eksponerer fondet mot.
Our review of historical return data for US equities shows that the excess return over bonds has been negative for periods of up to ten years at a time. 
Vår gjennomgang av historiske avkastningstall for amerikanske aksjer viser at meravkastningen i forhold til obligasjoner har vært negativ for perioder av opptil ti år av gangen.
Measured as 20-year rolling averages, the annual excess return over bonds in the period from 1927 to 2015 varied between 2.5 percent and 15.9 percent. 
Målt over rullerende 20-års perioder har den årlige meravkastningen i forhold til obligasjoner i perioden 1927 til 2015 variert mellom 2,5 og 15,9 prosent.
This excess return was particularly high in the 20-year windows following World War II, for large parts of the 1990s and in the years following the financial crisis. 
Denne meravkastningen var spesielt høy i 20-års periodene i etterkant av 2. verdenskrig, gjennom store deler av 90-tallet og i årene etter finanskrisen.
The excess return of equities over bonds was particularly low in the 20-year windows coinciding with the Great Depression in the US in the 1930s and in the years following the oil crisis in the early 1970s.[21] 
Meravkastningen på aksjer i forhold til obligasjoner var spesielt lav i 20-års periodene som sammenfaller med depresjonen i USA på 30-tallet og i årene etter oljeprissjokket tidlig på 70-tallet.[21]
The considerable variation in the realised excess return of equities over bonds over ten- and 20-year periods goes to show that equity investments require a long investment horizon. 
De store variasjonene i realisert meravkastning på aksjer relativt til obligasjoner over 10- og 20- års perioder illustrerer at aksjeinvesteringer krever en lang investeringshorisont.
Global economic growth has been weak since the financial crisis and is expected to remain weak in the coming decade. 
Veksten i verdensøkonomien har vært lav i årene etter finanskrisen, og det er ventet at veksten vil holde seg lav det kommende tiåret.
Structural factors such as demographic changes, low productivity growth, high debt levels, increased inequality within countries and changes in trading patterns are often cited as explanations for these low growth expectations. 
Strukturelle forhold som demografiske endringer, lav produktivitetsvekst, høy gjeldsgrad, økte forskjeller innad i enkeltland samt endringer i handelsmønsteret, trekkes ofte frem som forklaringer på de lave vekstforventningene.
Long-term investors may have grounds for concern if growth remains weak. 
Langsiktige investorer kan ha grunn til å være bekymret dersom veksten forblir lav.
It is one thing that interest rates can be expected to stay low. 
En ting er at rentene kan forventes å forbli lave.
Persistently weak growth will also impact on long-term corporate earnings and hence possibly also returns on a global equity portfolio. 
Vedvarende lav vekst vil også påvirke den langsiktige inntjeningen hos bedriftene og gjennom dette muligens også avkastningen på en global aksjeportefølje.
At the same time, it is important to remember that it has proved difficult historically to produce good long-run forecasts of economic growth. 
Samtidig er det viktig å være klar over at det erfaringsmessig har vært vanskelig å gi gode langsiktige estimater for økonomisk vekst.
There may also be reason to believe that expectations of lower growth are already discounted in market prices.[22] 
Det kan også være grunn til å tro at forventingene om lavere vekst allerede er gjenspeilet i markedsprisene.[22]
The expected volatility of a portfolio comprising 75 percent equities and 25 percent bonds is currently lower than it was reasonable to assume in 2006, but slightly higher than would have been expected back then for a portfolio of 60 percent equities and 40 percent bonds ten years ago. 
Svingningsrisikoen for en portefølje med 75 prosent aksjer og 25 prosent obligasjoner er i dag lavere enn hva det var rimelig å forvente i 2006, men noe høyere enn hva som var forventet for en portefølje med 60 prosent aksjer og 40 prosent obligasjoner for ti år siden.
A higher equity share will, however, also affect the fund’s exposure to other types of risk. 
En høyere aksjeandel vil imidlertid også endre fondets eksponering mot andre typer risiko.
The fund’s role 
Fondets rolle
The fund accounts for a large part of the state’s wealth and, through the fiscal rule, is an integral part of fiscal policy. 
Fondet utgjør en betydelig andel av statens formue og er gjennom handlingsregelen en integrert del av finanspolitikken.
The choice of equity share in the benchmark index for the fund should not therefore be made exclusively on the basis of an analysis of expected return and risk in financial markets. 
Valg av aksjeandel i referanseindeksen for fondet bør derfor ikke utelukkende fattes på grunnlag av en analyse av forventet avkastning og risiko i finansmarkedene.
In 2006, the value of the fund was approximately one-third of the state’s total petroleum wealth. 
I 2006 utgjorde verdien av fondet om lag en tredjedel av statens samlede petroleumsformue.[23]
Today, it makes up two-thirds of this wealth.[23] 
I dag utgjør fondet to tredjedeler av petroleumsformuen.
Hence, a smaller share of total petroleum wealth is now directly exposed to movements in oil and gas prices and to specific risks relating to the production of oil and gas on the Norwegian continental shelf. 
En mindre del av petroleumsformuen er i dag direkte eksponert mot utviklingen i olje- og gassprisene og spesifikk risiko knyttet til utvinning av olje og gass fra norsk sokkel.
The change in the composition of petroleum wealth has therefore helped reduce risk in the state’s petroleum wealth as a whole. 
Endringen i sammensetningen av petroleumsformuen har derfor bidratt til å redusere risikoen i samlet petroleumsformue.
This implies that the owner can tolerate more risk in the fund than was the case in 2006, assuming that the state’s tolerance for risk in its overall petroleum wealth is unchanged. 
Dette tilsier at eier kan tåle å ta mer risiko i fondet enn tilfellet var i 2006, dersom vi antar at statens toleranse for risiko i den samlede petroleumsformuen er uendret.
The fund is currently managed with a view to the best possible trade-off between return and risk in the fund in isolation. 
Fondet forvaltes i dag med sikte på å skape et best mulig forhold mellom avkastning og risiko i fondet isolert sett.
If the management of the fund instead is geared towards achieving the best possible trade-off between return and risk in the state’s total petroleum wealth, it could in principle influence the composition of the equity and bond investments. 
Dersom forvaltningen av fondet innrettes mot å skape best mulig forhold mellom avkastning og risiko i samlet petroleumsformue, vil det i prinsippet kunne påvirke sammensetningen av aksje- og obligasjonsinvesteringene.
A shift in investments away from securities where returns vary with changes in the value of remaining petroleum reserves could then help reduce the risk in overall petroleum wealth without influencing the fund’s expected return. 
En vridning av investeringene vekk fra verdipapirer hvor avkastningen svinger i takt med verdiendringene på gjenværende petroleumsressurser, kunne i så fall bidra til å redusere risikoen i den samlede petroleumsformuen uten at dette går på bekostning av forventet avkastning.
This is a matter that the Bank may return to. 
Dette er et spørsmål banken vil kunne komme tilbake til.
The owner’s plans for the use of the fund follows from the fiscal rule. 
Eiers planer for bruk av fondet følger handlingsregelen for finanspolitikken.
Over time, spending of oil revenue will reflect the expected real return on the fund. 
Over tid følger bruken av oljeinntekter forventet realavkastning av fondet.
This return will be affected by the choice of equity share. 
Denne avkastningen vil være påvirket av valg av aksjeandel.
The choice of equity share also affects the fund’s risk as expressed by fluctuations in its market value. 
Valg av aksjeandel påvirker samtidig risikoen for fondet som kommer til uttrykk gjennom svingninger i markedsverdien.
These fluctuations present challenges for fiscal policy, because it is not desirable to have corresponding variations in other revenues and expenditures in the government budget. 
Slike svingninger skaper utfordringer for finanspolitikken, siden det ikke er ønskelig med tilsvarende utslag i øvrige inntekter og utgifter på statsbudsjettet.
This problem is, however, first and foremost a consequence of the fund becoming so large. 
Denne problemstillingen er imidlertid først og fremst en konsekvens av at fondet har blitt stort.
A change in the equity share will have only a limited impact on short-term fluctuations in government spending.[24] 
En endring i aksjeandelen vil i begrenset grad påvirke kortsiktige svingninger i offentlig forbruk.[24]
The analysis of expected return and risk in financial markets supports an increased equity share in the fund. 
Analysen av forventet avkastning og risiko i finansmarkedene taler for økt aksjeandel i fondet.
When the analysis is extended to include the relationship between return and risk in petroleum wealth as a whole, the conclusion is the same. 
Når analysen utvides til forholdet mellom avkastning og risiko i samlet petroleumsformue blir konklusjonen den samme.
Fluctuations in the fund’s market value present challenges for fiscal policy, but this is first and foremost a consequence of the fund becoming so large. 
Svingninger i markedsverdien til fondet skaper utfordringer for finanspolitikken, men dette er først og fremst en konsekvens av at fondet har blitt stort.
The Bank’s recommendation on the equity share in the benchmark index 
Bankens råd om aksjeandel i referanseindeksen
In this letter, the Bank gives its advice on the equity share in a benchmark index consisting of equities and bonds. 
Banken gir i dette brevet råd om aksjeandelen i en referanseindeks som består av aksjer og obligasjoner.
We assume that the issue of the equity share will be revisited in the event of significant changes in the premises for the decision on which the Bank is now being asked to advice. 
Vi legger til grunn at spørsmålet om aksjeandel vil bli tatt opp på nytt dersom premissene for beslutningen banken nå er bedt om å gi innspill til endres vesentlig.
The expected excess return of equities over bonds currently appears to be somewhat higher than in 2006. 
Forventet meravkastning på aksjer i forhold til obligasjoner ser i dag ut til å være noe høyere enn i 2006.
Changes in the correlation between bond and equity returns also support a slightly higher equity share, and the fund now accounts for a much larger proportion of total petroleum wealth. 
Endringer i samvariasjonen mellom avkastningen på obligasjoner og aksjer tilsier også en noe høyere aksjeandel, og fondet utgjør i dag en betydelig større andel av samlet petroleumsformue.
The Bank’s recommendation is that the equity share in the benchmark index should be increased to 75 percent. 
Bankens råd er at aksjeandelen i referanseindeksen bør økes til 75 prosent.
Sound understanding and broad acceptance of the volatility and other types of risk associated with such a change is essential if it is to be possible to stick to the investment strategy for the fund. 
God forståelse og bred aksept av svingningsrisiko og andre typer risiko en slik endring innebærer, er en forutsetning for å kunne holde fast ved investeringsstrategien.
A higher allocation to equities means that the expected return on the fund will increase. 
En høyere aksjeandel betyr at forventet avkastning på fondet øker.
The realised return may, however, deviate considerably from expectations, and the owner’s plans for the use of the fund must take this into account. 
Realisert avkastning vil imidlertid kunne avvike mye fra forventningene, og eiers planer for bruk av fondet må ta høyde for dette.
The expected average annual real return on an index consisting of 75 percent equities and 25 percent bonds over the next ten years is estimated at 2.5 percent. 
Forventet gjennomsnittlig årlig realavkastning på en indeks med 75 prosent aksjer og 25 prosent obligasjoner anslås til 2,5 prosent de neste ti årene.
In the longer term, it is reasonable to assume a slightly higher contribution from bond investments. 
På lengre sikt er det rimelig å legge til grunn et noe høyere bidrag fra obligasjonsinvesteringene.
The expected average annual real return rises to 3 percent when the horizon is extended to 30 years. 
Forventet gjennomsnittlig årlig realavkastning øker til 3 prosent når tidshorisonten forlenges fra 10 til 30 år.
The equity share in the benchmark index consisting of only equities and bonds will serve as a limit for overall market risk in the fund. 
Aksjeandelen i en referanseindeks som bare består av aksjer og obligasjoner fungerer som en ramme for samlet markedsrisiko i fondet.
The fund’s investments in unlisted real estate mean that the fund will have a lower equity share than the benchmark index. 
Fondets investeringer i unotert eiendom betyr at fondet vil ha en lavere aksjeandel enn i referanseindeksen.
The Bank’s recommendation to increase the equity share in the benchmark index to 75 percent takes account of a further increase in unlisted real estate investments and the possible inclusion of investments in unlisted infrastructure, cf. the Bank’s advice in its letters of 25 November and 2 December 2015. 
Bankens råd om å øke aksjeandelen i referanseindeksen til 75 prosent tar høyde for en videre økning i de unoterte eiendomsinvesteringene og en mulig åpning for investeringer i unotert infrastruktur, jf. bankens råd i brev 25. november og 2. desember 2015.
Changes in the equity share need to be made over a period of time. 
Endringen i aksjeandel må gjennomføres over tid.
The Bank assumes that it can come back to the Ministry with proposals for how the adjustment to a new strategic equity share should be implemented, including rules on the rebalancing regime during the transition period. 
Banken legger til grunn at vi vil kunne komme tilbake til departementet med forslag om hvordan tilpasningen til en ny strategisk aksjeandel bør gjennomføres, herunder bestemmelser om rebalanseringsregime i innfasingsperioden.
The Bank recommends that the equity share in the benchmark index for the fund is increased to 75 percent. 
Banken foreslår at aksjeandelen i referanseindeksen for fondet økes til 75 prosent.
The adjustment to the new strategic equity share will need to be carried out over a period of time. 
Tilpasningen til ny aksjeandel må gjennomføres over tid.
Trond Grande 
Trond Grande