natgillin/translations-raw huggingface dataset:
According to the Government's estimate, the new guidelines for fiscal policy increase the use of petroleum revenues in the central government budget by an average of barely ½ per cent of mainland GDP each year from 2002 to 2010. 
Den nye handlingsregelen for finanspolitikken gir ifølge Regjeringens anslag en gjennomsnittlig årlig økning i bruken av oljeinntekter over statsbudsjettet på knapt ½ prosent av BNP for Fastlands-Norge for årene 2002 til 2010.
By comparison, the tax cuts in connection with the tax reform in 1992 amounted to about NOK 4 billion (2001 prices). 
Til sammenligning beløp skattelettelsene i forbindelse med skattereformen i 1992 seg til rundt 4 milliarder 2001-kroner.
The new guidelines will stimulate activity in Norway and contribute to sustaining demand for labour in the years ahead. 
Den nye handlingsregelen vil bidra til å stimulere aktiviteten i landet og til å holde etterspørselen etter arbeidskraft oppe i årene fremover.
With an annual boost to demand of about ½ per cent of GDP, the use of resources in the service industries will increase more quickly than otherwise. 
Med en årlig impuls til etterspørselen på rundt ½ prosent av BNP, vil bruken av ressurser i de tjenesteytende næringene stadig øke raskere enn ellers.
There is a risk that the competition for economic resources may lead to continued higher growth in the business sector's labour costs than among our trading partners. 
Det er en risiko for at kampen om realressursene kan føre til fortsatt høyere vekst i næringslivets lønnskostnader enn hos våre handelspartnere.
Such a deterioration in competitiveness cannot be countered by the krone exchange rate without fuelling inflation. 
I så fall kan et slikt tap av konkurranseevne ikke motvirkes av kronekursen uten at inflasjonen øker.
Over time, the size of the exposed sector will be affected by the portion of petroleum revenues that is injected into the Norwegian economy but will be independent of monetary policy. 
Over tid vil størrelsen av den konkurranseutsatte delen av næringslivet påvirkes av hvor mye oljeinntekter som tas inn i norsk økonomi, men vil være uavhengig av pengepolitikken.
Any appreciation of the krone may, nevertheless, affect the speed at which changes occur in the business sector. 
En eventuell styrking av kronekursen kan likevel påvirke hvor raskt endringene i næringslivet skjer.
To ensure stability and low inflation, the phasing in of petroleum revenues in the Norwegian economy must be countered by a monetary policy stance that is tighter than otherwise. 
For å sikre stabilitet og lav inflasjon må innfasingen av oljeinntekter i norsk økonomi motvirkes av en strammere pengepolitikk enn ellers.
This may be accomplished by a higher interest rate than would otherwise be the case, by an appreciation of the krone, or both. 
Dette kan skje gjennom en høyere rente enn ellers, gjennom en styrking av kronekursen, eller begge deler.
Such a combination of fiscal and monetary policy is not advantageous to Norway's goods-producing industries, which must make significant adjustments when petroleum revenues are used to finance increased welfare for Norwegian households. 
En slik kombinasjon av finans- og pengepolitikk virker ikke i favør av våre vareproduserende næringer, som må ta en vesentlig tilpasning når oljepenger skal finansiere økt velferd for norske husholdninger.
When oil made its entry into the Norwegian economy in the 1970s, some of the future revenues were used in advance. 
Da oljen gjorde sitt inntog i norsk økonomi i 1970-årene, ble deler av de fremtidige inntektene brukt på forskudd.
The public sector expanded sharply and the internationally exposed sector was scaled back. 
Offentlig sektor ekspanderte kraftig, og norsk konkurranseutsatt industri ble bygd ned.
Historically, the exposed sector has been scaled back in waves. 
Historisk har nedbyggingen av konkurranseutsatt sektor skjedd i bølger.
In the period from 1977 to 1984 and from 1987 to 1992 in particular, manufacturing industry contracted sharply. 
Særlig i perioden fra 1977 til 1984 og fra 1987 til 1992 var det kraftig avskalling i industrien.
Both periods were preceded by a considerable deterioration in cost competitiveness in manufacturing. 
Forut for begge nedgangsperiodene svekket industriens kostnadsmessige konkurranseevne seg betydelig.
On the basis of recent years' deterioration in competitiveness, there is a risk of a new period of decline in manufacturing industry. 
På bakgrunn av de siste årenes svekkelse av konkurranseevnen er det en risiko for at vi nå står overfor en ny periode med nedgang i industrien.
In Norwegian manufacturing as a whole, labour costs over the past five years have risen about 10 percentage points more than among our trading partners. 
For norsk industri samlet har lønnskostnadene de siste fem årene økt med om lag 10 prosentenheter mer enn blant våre handelspartnere.
The food and beverage industry accounts for about 1/6 of the total number of man-years in manufacturing. 
Nærings- og nytelsesmiddelindustrien står for om lag 1/6 av antall årsverk i industrien.
The food industry exports roughly 1/4 of its production, primarily processed fish. 
Næringsmiddelindustrien eksporterer rundt 1/4 av sin produksjon, i det vesentlige foredlet fisk.
There is little export of other food. 
Eksporten av øvrige matvarer er liten.
Imports account for roughly 10 per cent of the total food supply in Norway. 
Av samlet tilgang på næringsmidler i Norge står importen for drøye 10 prosent.
The food industry and agriculture are largely sheltered. 
Næringsmiddelindustrien og jordbruket er i stor grad skjermet.
Relatively few of these industries compete in the international market and experience relatively little competition in the domestic market. 
Disse næringene konkurrerer i liten grad på det internasjonale markedet og er i relativt liten grad utsatt for konkurranse på hjemmemarkedet.
Throughout the 1990s, labour costs as a percentage of value added have risen sharply in the food industry. 
Gjennom 1990-tallet har lønnskostnadenes andel av verdiskapingen steget kraftig i næringsmiddelindustrien.
Over time, a certain balance must exist between labour costs and the portion of income that is used to service capital, and this also applies to the agricultural cooperatives. 
Sett over tid, må det være en viss balanse mellom lønnskostnadene og den delen av inntektene som går til å betjene utgiftene på kapitalen, også for samvirkebedriftene.
Both wage growth and productivity growth will have an impact on profitability trends. 
Både lønnsveksten og produktivitetsveksten vil ha betydning for utviklingen i lønnsomheten.
At the same time, profitability depends on developments in prices for the goods produced by the industry. 
Samtidig avhenger lønnsomheten av utviklingen i prisene på de varene næringen produserer.
In 1994, nearly NOK 1 billion was allocated to restructuring the agricultural-based food industry. 
I 1994 ble det bevilget nærmere 1 milliard kroner til omstilling i den landbruksbaserte næringsmiddelindustrien.
The measures were initiated on the grounds that the industry would be facing challenges as a result of a change in parameters, among other things the EEA agreement, the new GATT agreement, an expected increase in cross-border trade and increased concentration in the grocery trade. 
Tiltakene ble begrunnet med de utfordringene næringen ville møte gjennom endrede rammebetingelser, blant annet EØS-avtalen, nytt avtaleverk i GATT, forventet økt grensehandel og økt konsentrasjon i dagligvarehandelen.
In formulating the proposed support measures, the Ministry of Trade and Industry assumed that the restructuring program would contribute to a profitable and internationally competitive industry. 
Ved utformingen av forslaget til støttetiltak tok næringsdepartementet utgangspunkt i at omstillingsprogrammet skulle bidra til en lønnsom og internasjonal konkurransedyktig industri.
Emphasis was placed on measures that would contribute to rapidly improving efficiency in production operations. 
Det ble lagt vekt på tiltak som ville bidra til en rask forbedring av effektivitet i produksjonsapparatet.
The sharp rise in labour costs the last five years does not appear to have been matched by productivity gains. 
Den kraftige veksten i lønnskostnadene de siste fem årene ser ikke ut til å hatt sitt motstykke i vekst i produktiviteten.
According to the national accounts, productivity growth in the food industry has been weak the last 20 years. 
Produktivitetsveksten i næringsmiddelindustrien har i følge nasjonalregnskapet vært svak de siste 20 årene.
In fact, productivity has declined by an average of 1 per cent annually. 
Det har faktisk vært et gjennomsnittlig fall i produktiviteten på 1 prosent årlig.
This is considerably weaker than for Norwegian manufacturing as a whole. 
Det er betydelig svakere enn norsk industri samlet.
According to Statistics Norway, sluggish productivity growth in the food industry and in the graphics and publishing industry was one of the main reasons why productivity growth in Norwegian manufacturing was lower than in Swedish manufacturing in the 1990s. 
Svak produktivitetsvekst i næringsmiddelindustrien, og i grafisk industri og forlag, bidro i følge Statistisk sentralbyrå vesentlig til at norsk industri har hatt lavere vekst i produktiviteten enn svensk industri på 1990-tallet.
It should be emphasised that these figures are uncertain - productivity figures in the national accounts are highly uncertain and difficult to interpret - but we can safely say that we do not find evidence to suggest that the food industry has significantly increased efficiency. 
Det er grunn til å understreke usikkerheten i disse tallene - produktivitetstallene i nasjonalregnskapet er beheftet med stor usikkerhet og er vanskelig å tolke - men vi kan trygt si at vi ikke finner støtte for å anta at effektiviseringen i denne næringen har vært spesiell kraftig.
One source that may be used to analyse developments in the food industry is Norges Bank's database Sebra which contains figures for all limited companies that have filed valid accounts to the Brønnøysund Register. 
En kilde til å analysere utviklingen i næringsmiddelindustrien er Norges Banks database Sebra, som inneholder tall for alle aksjeselskaper som har levert gyldige regnskap til Brønnøysundregisteret.
The agricultural cooperatives are not covered by these figures. 
Samvirket er altså ikke omfattet av disse tallene.
The figures, which are from 1988 to 2000, show that profitability in the food industry is clearly lower now than in the first half of the 1990s. 
Tallene, som er fra 1988 til 2000, viser at lønnsomheten i næringsmiddelindustrien er klart lavere nå enn i første halvdel av 1990-tallet.
Profitability measured by the return on total assets has been particularly low during the last three years, despite a slight improvement in 1999 and 2000. 
De siste tre årene har lønnsomheten målt ved totalkapitalrentabiliteten vært på et særlig lavt nivå, selv om det har vært en viss bedring i løpet av 1999 og 2000.
The figures show that margins have been squeezed in the industry for several years. 
Tallene illustrerer at det har vært press på marginene i næringen i flere år.
In general, it should be easier for an industry that is largely sheltered to pass on cost increases to prices than it is for industries that are exposed to direct competition from abroad. 
For en næring som i stor grad er skjermet skulle det i utgangspunktet være lettere å velte økte kostnader over i prisene enn for næringer som er utsatt for direkte konkurranse fra utlandet.
Increased focus on food prices and strict regulations may have prevented this. 
Økt oppmerksomhet om matvareprisene og strenge reguleringer kan ha hindret en slik overveltning.
Increased concentration in retail trade has probably also altered the balance between producer and retailer during the last ten years. 
Økt konsentrasjon i varehandelen har dessuten trolig endret balansen mellom produsent og detaljist det siste ti-året.
Competition from abroad is becoming more intense. 
Konkurransen fra utlandet tiltar.
Border trade with Sweden has increased substantially the last few years. 
Grensehandelen med Sverige har økt betydelig de seneste årene.
Through Sweden's EU membership, the Norwegian food industry is increasingly exposed to competition, not only from Sweden but also from Denmark and other EU countries. 
Gjennom Sveriges EU-medlemskap er matvareindustrien i økende grad utsatt for konkurranse ikke bare fra Sverige, men også Danmark og andre EU-land.
Norwegian producers of agricultural products and food cannot ignore this. 
Norske produsenter av landbruksvarer og næringsmidler kan ikke lukke øynene for dette.
A substantial depreciation of the Swedish krona during the last year and a half has increased the price differential between Sweden and Norway. 
En vesentlig svekkelse av den svenske kronen det siste halvannet år har bidratt til økte prisforskjeller mellom Sverige og Norge.
The Swedish krona has depreciated by around 15 per cent against the Norwegian krone since the spring of 2000. 
Svenske kroner har svekket seg med rundt 15 prosent mot norske siden våren 2000.
All else being equal, this means that Swedish goods are 15 per cent less expensive measured in NOK. 
Alt annet likt betyr dette at svenske varer har blitt 15 prosent billigere målt i norske kroner.
A survey conducted by Statistics Norway in January 2001 showed that the price level of meat products in Sweden was on average about half that in Norway, measured in the same currency. 
I en undersøkelse fra Statistisk sentralbyrå utført i januar i fjor finner man at prisnivået på kjøttvarer i Sverige i gjennomsnitt var rundt halvparten av det norske, målt i samme valuta.
The price differential on dairy products is somewhat less, but still considerable. 
Prisforskjellen på meierivarer er noe mindre, men fortsatt betydelige.
For companies, however, it is the total labour costs that are significant. 
For bedriftene er det imidlertid de samlede lønnskostnadene som betyr noe.
If we take into account that employers' social security contributions in Sweden are more than twice as high as in Norway, the difference in labour costs is less than what is reflected in the butcher's pay in the two countries. 
Tar vi hensyn til at arbeidsgiveravgiften i Sverige er mer enn dobbelt så høy som i Norge blir forskjellen i lønnskostnader mindre enn det slakteren i de to landene opplever.
If we also take into account that the business sector in Sweden must pay pension contributions amounting to 7 per cent of wages, the difference in labour costs in Sweden and Norway is even a little less. 
Dersom vi i tillegg tar med at næringslivet i Sverige må betale en allmenn pensjonsavgift på 7 prosent av lønnsmidlene, blir forskjellen i lønnskostnadene i Sverige og Norge enda noe mindre.
Nevertheless, labour costs in Sweden are as much as 25 per cent lower than in Norway. 
Lønnskostnadene i Sverige er likevel så mye som 25 prosent lavere enn i Norge.
Therefore, the difference in prices for meat and meat products in Sweden and Norway cannot solely be explained by the higher wage level in Norway compared with Sweden. 
Prisforskjellene på kjøtt og kjøttvarer i Sverige og Norge kan derfor ikke alene forklares av at lønnsnivået i Norge er høyere enn i Sverige.
Another explanation for the price differences is probably the price of raw materials. 
En annen forklaring på prisforskjellene er antakeligvis å finne i prisen på råvarene.
In Norway, we have chosen to shelter the food industry by means of extensive import protection for food. 
I Norge har vi valgt å skjerme matvareindustrien gjennom et omfattende importvern for matvarer.
At the same time, it is natural to call attention to the tight constraints on this industry in the form of agricultural regulations. 
Det er samtidig naturlig å peke på de stramme begrensningene som i dag er lagt på denne industrien gjennom reguleringene av landbruket.
Clearly, the potential for rationalising operations in an industry where the primary producers are small and geographically spread is limited. 
Det er åpenbart grenser for hvor mye det er mulig å rasjonalisere driften i en næring hvor primærprodusentene er små og spredt over store avstander.
The agricultural industry faces substantial challenges. 
Landbruksindustrien står overfor betydelige utfordringer.
You encounter market power at the retail stage. 
Dere møter markedsmakt i detaljistleddet.
Competition from abroad will be considerable, despite trade protection. 
Konkurransen fra utlandet vil være stor, tross i handelsbeskyttelse.
The phasing in of oil revenues in the Norwegian economy will strengthen many service industries and weaken the position of industries that are more exposed to international competition. 
Innfasing av oljeinntekter i norsk økonomi vil styrke mange tjenesteytende næringer og svekke posisjonen til de næringene som er mer konkurranseutsatt.
We anticipate significant structural changes and improved efficiency in the industry in response to these challenges. 
Vi venter vesentlig strukturendringer og effektivisering av næringen som svar på disse utfordringene
Presentation in pdf 
Presentasjon av foredraget
Valid from 30.05.2017 
Gyldig fra 30.05.2017
Issue planned for 2019 Q4 
Planlagt utgitt 4. kvartal 2019
Obverses: An easily recognisable primary motif 
Forsidene: Et lett gjenkjennelig hovedmotiv
Each denomination features an easily recognised primary motif on its obverse side that communicate central characteristics of Norwegian maritime history. 
Hver valør har et lett gjenkjennelig hovedmotiv på forsiden.
The motifs are based on proposals by Metric Design and Terje Tønnessen. 
Motivene er basert på et designforslag fra Metric Design og Terje Tønnessen.
Reverse: Abstraction of sea and wind 
Baksidene: Abstrahering av hav og vind
The pixelated reverse side of the banknotes contrasts with the iconic obverse sides. 
Sedlenes piksellerte baksider utgjør en kontrast til de ikoniske forsidene.
The motifs are merely suggested in the cubic pattern, while the organic pattern is an abstract depiction of the sea. 
Motivene er bare antydet i pikselmønsteret, mens det organiske mønsteret abstraherer havet.
The cubic patterns developed from Snøhetta's proposal, are designed to follow the Beaufort scale. 
Pikselmotivene er basert på et designforslag fra Snøhetta Design og er bygget opp slik at mønstrene følger Beauforts vindskala.
Both obverse motifs and reverse motifs in the banknote series are closely associated with the sub-themes of each denomination: 
Både forsidemotiver og baksidemotiver er tett knyttet til undertemaene for hver valør:
The 50-krone banknote: The sea that binds us together 
50-kroneseddelen: Havet som binder oss sammen
The 100-krone banknote: The sea that takes us out into the world 
100-kroneseddelen: Havet som bringer oss ut i verden
The 200-krone banknote: The sea that feeds us 
200-kroneseddelen: Havet som gir oss mat
The 500-krone banknote: The sea that gives us prosperity 
500-kroneseddelen: Havet som gir oss velferd
The 1000-krone banknote: The sea that carries us forward 
1000-kroneseddelen: Havet som bringer oss videre
More than just pretty pieces of paper 
Mye mer enn pene papirlapper
A banknote is the product of highly advanced graphic design. 
En pengeseddel er et svært avansert grafisk produkt.
You should be able to see and feel that genuine banknotes are worth far more than the paper they are printed on. 
Du skal kunne se og føle at ekte sedler er verdt langt mer enn papiret de er trykket på.
In order to easily distinguish between genuine notes and counterfeits, Norwegian banknotes have many security features. 
For at vi lett skal kunne skille mellom ekte og falske, inneholder norske sedler mange sikkerhetselementer.
Some of these are visible and others are not. 
Noen er synlige, andre ikke.
The banknotes are printed on cotton paper and therefore feel different to the touch from ordinary paper. 
Sedlene trykkes på bomullspapir, og føles derfor annerledes å ta på enn vanlig papir.
A number of security features have been integrated into the paper. 
Flere sikkerhetselementer er integrert i papiret.
The cotton paper has been treated with a dirt-resistant coating, which is intended to strengthen the note and extend its lifetime. 
Utenpå bomullspapiret er det et smussavvisende belegg.
Cotton paper permits the inclusion of more security features than the alternative, which is polymer and requires fewer adjustments of the infrastructure for cash handling. 
Bomullspapir gir tilgang til flere sikkerhetselementer enn alternativet som er plast (polymer), og krever mindre justeringer av infrastrukturen for kontanthåndtering.
Intaglio printing and tactile markings for blind and visually impaired people 
Kobbertrykk og taktile merker for blinde og svaksynte
The intaglio process used for the banknotes results in printing you can “feel” with your fingers. 
Kobbertrykket som brukes på sedlene, gir et følbart trykk – du kan kjenne det med fingrene dine.
For instance, the primary motif on the obverse side is printed in intaglio. 
På sedlene er blant annet hovedmotivet på forsiden trykket med kobbertrykk.
Along the left and right edges of the notes, there is a series of slightly raised tactile markings. 
Langs kortsidene av sedlene er det trykket lett følbare, taktile streker.
These short raised lines are arranged in a way to enable blind and visually impaired people to distinguish the denominations. 
Strekene er sammensatt på en måte som gjør at blinde og svaksynte kan skille valørene fra hverandre.
What do the new banknotes cost? 
Hva koster de nye sedlene?
Norge Bank is paying approximately NOK 0.55 per note for the denominations issued in 2017. 
Norges Bank betaler ca.
This represents an approximately 20 percent cost increase compared to what the Bank paid earlier. 
Dette er en kostnadsøkning på om lag 20 % i forhold til tidligere.
The increase is due to enhanced security features and the protective coating that is expected to increase the lifetime of the notes by up to 50 percent. 
Økningen skyldes bedre sikkerhet og at sedlene får et beskyttende belegg som vil øke levetiden med inntil 50 %.
Norges Bank’s costs for developing the new banknote series are estimated at NOK 50 million. 
Norges Banks kostnader til utviklingen av den nye seddelserien er anslått til 50 millioner kroner.
Most of this is associated with the preparation of original artwork and test prints at the banknote printer’s. 
Det meste av dette er knyttet til utarbeidelse av originalmateriell og prøvetrykking hos seddelprodusenten.
Costs for information and communication are estimated at NOK 20 million. 
Kostnader til informasjon og kommunikasjon er beregnet til 20 millioner kroner over en periode på fire år.
These amounts include VAT. 
Beløpene inkluderer merverdiavgift.
Who has created the banknotes? 
Hvem har laget sedlene?
Norges Bank’s own banknote designers, Arild Yttri and Morten Johansen, have designed the new notes. 
Norges Banks egne seddeldesignere, Arild Yttri og Morten Johansen, har utformet de nye sedlene.
That is, they have translated the design proposals from Metric Design and Terje Tønnessen (obverse sides) and Snøhetta Design (reverse sides) into “banknote idiom”, and designed security features, etc. 
Dvs. at de har oversatt designforslagene fra Metric Design og Terje Tønnessen (forsiden) og Snøhetta Design (baksiden) til «seddelspråk», samt utformet sikkerhetselementer mv.
The banknotes are printed by Oberthur Fiduciaire in France. 
Sedlene trykkes av Oberthur Fiduciaire i Frankrike.
The paper for the 100-krone and 200-krone notes is made in Germany. 
Papiret til 100- og 200-kroneseddelen lages i Tyskland.
Numerous contributors 
Mange bidragsytere
The artist Sverre Morken has designed the primary motifs on the 100-krone, 200-krone and 500-krone notes. 
Kunstner Sverre Morken har tegnet hovedmotivene på 100-, 200- og 500-kroneseddelen.
JURA Security Printing and Giesecke & Devrient have provided input into the original artwork. 
JURA Security Printing og Giesecke & Devrient har gitt innspill til originalarbeidet.
The calligrapher Julia Vance has advised the designers on the choice and layout of lettering and numbering on the notes. 
Kalligraf Julia Vance har gitt råd ved valg og uttegning av skrift/tall på sedlene.