natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, if an appreciation of the krone should reflect a political desire to expand public sector activity, and this is assigned higher priority than continued growth in activities exposed to international competition, it would also be appropriate to consider a revision of the guidelines for monetary policy, as communicated in Norges Bank's budget submission of 21 October 1999. 
Dersom en eventuell appresiering av kronen reflekterer et politisk ønske om å ekspandere offentlig aktivitet og dette prioriteres sterkere enn fortsatt vekst i konkurranseutsatt virksomhet, bør det, som nevnt i Norges Banks brev 21. oktober i fjor, imidlertid også være aktuelt å endre retningslinjene for pengepolitikken.
Incomes policy cooperation is also important for economic developments, including the total level of employment over time. 
Også det inntektspolitiske samarbeidet er viktig for den økonomiske utviklingen, blant annet for det samlede nivået på sysselsettingen over tid.
"Incomes policy cooperation has been a key component of economic policy in Norway throughout the post-war period. 
"Det inntektspolitiske samarbeidet har vært en sentral del av den økonomiske politikken i Norge gjennom hele etterkrigstiden.
The purpose of this cooperation is to contribute to smoothly functioning wage determination that combines adequate real wages with moderate nominal wage growth, thereby laying the basis for sustained high employment. 
Hensikten med dette samarbeidet er å bidra til en velfungerende lønnsdannelse, som kombinerer en bra reallønn med moderat nominell lønnsvekst, og derigjennom legger et grunnlag for varig høy sysselsetting.
If wage growth in Norway is higher than among our trading partners, without this reflecting higher productivity growth, and the exchange rate remains stable, cost competitiveness will deteriorate. 
Dersom lønnsveksten i Norge er høyere enn hos våre handelspartnere, uten at dette reflekterer høyere produktivitetsvekst, og valutakursen holdes stabil, vil den kostnadsmessige konkurranseevnen svekkes.
Such developments will over time undermine the possibilities for maintaining high employment. 
En slik utvikling vil over tid undergrave mulighetene til å holde høy sysselsetting.
Investment and market shares in internationally exposed activities will be reduced, and monetary and fiscal policy would have to be tightened to restore balance in the economy. 
Investeringer og markedsandeler i internasjonalt konkurranseutsatt virksomhet vil bli svekket, og penge- og finanspolitikken må strammes inn for å bringe økonomien tilbake i en balansert bane.
Experience shows that in this situation unemployment may rise rapidly". 
Erfaringene viser at i en slik situasjon kan arbeidsledigheten øke raskt."
Norges Bank refers to its consultative statement regarding NOU 2000:21 in which the Bank supports the main features of the Commission's recommendations. 
Norges Bank viser til sin høringsuttalelse til NOU 2000: 21, der banken støtter hovedtrekkene i utvalgets innstilling.
The 2001 budget bill 
Statsbudsjettet for 2001
The central government budget proposal for 2001 implies an approximately neutral fiscal stance, as measured by the non-oil, cyclically adjusted surplus net of interest payments. 
Forslaget til statsbudsjett for 2001 innebærer at finanspolitikken vil virke om lag nøytralt målt ved det olje-, rente- og aktivitetskorrigerte overskuddet.
Underlying real growth in central government budget expenditure is estimated at 2½ per cent, compared with estimates from the accounts for 2000. 
Den underliggende reelle veksten i statsbudsjettets utgifter anslås til 2½ prosent i forhold til anslag på regnskap for 2000.
This is somewhat higher than trend growth in mainland GDP. 
Dette er noe høyere enn den trendmessige veksten i BNP for Fastlands-Norge.
Public consumption is also estimated to expand by close to 2½ per cent. 
Offentlig konsum anslås også samlet sett å vokse med knapt 2½ prosent.
The programme for local government finances entails a real increase in local government revenues of about 1¾ per cent, or a good NOK 4 billion, from 2000 to 2001. 
Opplegget for kommuneøkonomien innebærer en reell økning i kommunenes inntekter på om lag 1¾ prosent eller vel 4 milliarder kroner fra 2000 til 2001.
As a result of strong growth in hourly wage costs, public expenditure's share of mainland GDP shows an increase that is greater than underlying real expenditure growth would imply. 
Som følge av en sterk vekst i timelønnskostnadene øker de offentlige utgiftenes andel av BNP for Fastlands-Norge mer enn det den underliggende realveksten isolert sett skulle tilsi.
The Government is proposing an increase in the tax level that is equivalent to a net increase in tax payments in the order of NOK 6.4 billion, or a good ½ per cent of mainland GDP. 
Regjeringen foreslår en økning i skatte- og avgiftsnivået tilsvarende en netto økning i innbetalte skatter og avgifter på om lag 6,4 milliarder kroner, eller vel ½ prosent av BNP for Fastlands-Norge.
Over the last five years average underlying spending growth in the central government budget has been ¾ percentage point higher than estimated in the National Budget for the fiscal year in question. 
I gjennomsnitt er den underliggende veksten i statsbudsjettets utgifter de siste fem årene blitt om lag ¾ prosentpoeng høyere enn anslått i nasjonalbudsjettet for det aktuelle budsjettåret.
The increase in public expenditure, particularly local government expenditure, will have a direct impact on labour market conditions. 
Økningen i de offentlige utgiftene, særlig i kommunene, vil ha direkte innvirkning på forholdene i arbeidsmarkedet.
The public sector will probably account for the bulk of the estimated increase of about 14 000 in employment in 2001. 
Den anslåtte økningen i sysselsettingen neste år på i alt om lag 14 000 personer vil trolig for en stor del komme i offentlig sektor.
When the economy is already operating at full capacity utilisation, an expansion in the public sector in excess of the level implied by underlying growth in the economy will normally involve a transfer of real resources from the business sector to the public sector. 
Når det i utgangspunktet er full kapasitetsutnytting, vil en ekspansjon i offentlig sektor ut over det den underliggende veksten i økonomien tilsier normalt innebære en overføring av realressurser fra næringslivet til det offentlige.
The tax programme, which also includes the introduction of a supplementary payroll tax and the taxation of share dividends, will contribute to this transfer of resources. 
Skatte- og avgiftsopplegget, med blant annet innføringen av konjunkturavgiften og beskatning av aksjeutbytte, bidrar til en slik overføring.
The challenges in the labour market are further amplified by limitations in the supply of labour. 
Utfordringene i arbeidsmarkedet forsterkes ytterligere av begrensninger i tilgangen på arbeidskraft.
In the National Budget (section 3.6.1), the Government writes: 
I Nasjonalbudsjettet (avsnitt 3.6.1) skriver Regjeringen:
"The sharp rise in sickness absence and in the number of new disability pensioners in recent years resulted in the appointment of an official commission (the Sandman Commission) by the Bondevik Government in order to evaluate developments in the National Insurance Scheme's sickness-related benefits. 
"Den sterke veksten i sykefraværet og i tilgangen til uførepensjon de siste årene førte til at regjeringen Bondevik satte ned et offentlig utvalg (Sandman-utvalget) for å vurdere utviklingen i folketrygdens sykdomsrelaterte ordninger.
The Commission, which submitted its report on 15 September 2000 made a number of proposals, cf Box 3.6. 
Utvalget, som avga sin innstilling 15. september 2000, kom med en rekke forslag, jf. boks 3.6.
The report will be circulated for comment and the Government intends to present the matter to the Storting during the spring session of 2001". 
Innstillingen vil bli sendt på høring, og Regjeringen tar sikte på å legge saken fram for Stortinget i vårsesjonen 2001."
Growth in social security expenditure and other rule-based benefit schemes accounts for about half of the real growth in central government spending. 
Veksten i utgiftene til folketrygden og andre regelstyrte stønadsordninger står for om lag halvparten av realveksten i statsbudsjettets utgifter.
Should these expenditures continue to increase at the same pace, the question of further tax increases may arise. 
Skulle disse utgiftene fortsette å øke i samme tempo, vil spørsmålet om ytterligere skatteøkninger kunne melde seg.
Measures to curb expenditure growth will affect the internationally exposed sector's willingness to invest in Norway because expectations concerning the tax level influence the estimated rate of return on this investment. 
Tiltak for å dempe utgiftsveksten vil ha betydning for det konkurranseutsatte næringslivets vilje til å investere i Norge, fordi forventninger om skattenivået påvirker den anslåtte avkastningen av slike investeringer.
At the same time, increased use of these schemes contributes to a substantial reduction in the growth of the labour force. 
Samtidig bidrar økt bruk av disse ordningene til at veksten i arbeidsstyrken reduseres vesentlig.
In the National Budget, the Government points out that the annual increase in sickness absence has been equivalent to about 10 000 person-years in recent years. 
Regjeringen viser i Nasjonalbudsjettet til at den årlige økningen i sykefraværet har tilsvart om lag 10 000 årsverk de siste årene.
If this continues, the increase in sickness absence will correspond to about the entire growth in the labour force next year. 
Hvis denne utviklingen fortsetter, vil økningen i sykefraværet motsvare om lag hele den anslåtte veksten i arbeidsstyrken neste år.
Such developments will have very serious consequences for the growth potential of the Norwegian economy and the scope for improving public welfare benefits. 
Etter hvert vil en slik utvikling få meget alvorlige konsekvenser for vekstpotensialet i norsk økonomi og for mulighetene til å bedre de offentlige velferdsytelsene.
If, for example, sickness absence had been at the same level in 2001 as in 1996, sick pay expenditure in the budget proposal for 2001 would have been NOK 8 billion lower (National Budget, section 3.6.1). 
Dette illustreres av at dersom sykefraværet i 2001 hadde blitt på samme nivå som i 1996, ville utgiftene til sykepenger i budsjettforslaget for 2001 vært 8 milliarder kroner lavere (Nasjonalbudsjettet avsnitt 3.6.1).
This approximately corresponds to the estimated revenues from the proposed supplementary payroll tax. 
Dette tilsvarer om lag de anslåtte inntektene fra den foreslåtte konjunkturavgiften.
The increase in vacation days, the introduction of cash grants for families with small children and the increase in sickness absence, in the number of disability pensioners and in early retirement pensioners have the effect of reducing the supply of labour in Norway as measured by the number of person-hours. 
I lys av blant annet utvidet ferie, innføringen av kontantstøtte til småbarnsforeldre og økningen i sykefraværet, i antallet uførepensjonister og i antallet AFP-pensjonister svekkes isolert sett arbeidstilbudet i Norge målt i antall timeverk.
Productivity growth in the Norwegian economy has also been disturbingly low in recent years. 
Produktivitetsveksten i norsk økonomi har samtidig vært urovekkende lav de siste årene.
Against this background, it is essential that the authorities as soon as possible take measures which may stimulate labour force growth and boost productivity growth. 
Det er på denne bakgrunn vesentlig at myndighetene snarest mulig setter i verk tiltak som kan stimulere til ny vekst i arbeidsstyrken og økt produktivitetsvekst.
The Government has proposed a supplementary payroll tax of 1½ per cent of wage and salary payments and self-employment income. 
Regjeringen foreslår å innføre en ny konjunkturavgift på 1½ prosent av utbetalt lønn og næringsinntekt.
Furthermore, the Government proposes an increase in the electricity tax paid by households and enterprises and a reduction in the petrol tax from 1 January 2001. 
Fra 1. januar foreslås en økning i elavgiften til husholdninger og bedrifter og en reduksjon i bensinavgiften.
In addition, a revision of the VAT system from 1 July and changes in some excise rates have been proposed. 
I tillegg foreslås en omlegging av momssystemet fra 1. juli og endringer i enkelte avgiftssatser.
According to the National Budget, the revision of the VAT system and reduction in excise duties will have an approximately neutral impact on consumer price inflation. 
I følge Nasjonalbudsjettet vil omleggingen av momsen og avgiftslettelsene samlet virke om lag nøytralt på konsumprisveksten.
However, the payroll tax will influence the business sector's labour costs, and the Ministry of Finance estimates that labour costs will increase by about 6 per cent next year. 
Konjunkturavgiften vil imidlertid påvirke lønnskostnadene i næringslivet, og departementet anslår veksten i lønnskostnadene neste år til om lag 6 prosent.
On the basis of the estimate for real underlying expenditure growth in the central government budget and the proposed tax programme, Norges Bank assumes that consumer price inflation will be somewhat higher in 2001 and 2002 than previously projected by the Bank. 
Norges Bank vil på bakgrunn av blant annet anslaget for den reelle underliggende veksten i statsbudsjettets utgifter og skatte- og avgiftsopplegget anta at konsumprisveksten i 2001 og 2002 kan bli noe høyere enn det banken tidligere har anslått.
In the longer term, this effect may be curbed as higher labour costs will contribute to lower employment in the business sector. 
På lengre sikt vil denne virkningen kunne dempes, siden økte arbeidskraftkostnader vil bidra til lavere sysselsetting i næringslivet.
The Government is proposing a tax of 14 per cent on share dividends for personal taxpayers to enhance the distributional effects of the tax system and contribute to more equal tax treatment of employment income and share dividends. 
Regjeringen foreslår å innføre skatt på aksjeutbytte for personlige skattytere med 14 prosent for å styrke fordelingsvirkningene av skattesystemet og å bidra til økt skattemessig likebehandling mellom arbeidsinntekter og aksjeutbytte.
The Government has also proposed a tightening of business taxation and an increase in the minimum income deduction. 
Regjeringen har videre foreslått enkelte innstramminger i næringsbeskatningen og en økning av minstefradraget.
Norges Bank would underline the importance of maintaining a coherent tax system based on the fundamental principles underlying the tax reform of 1992. 
Norges Bank vil understreke betydningen av å bevare helheten i skattesystemet etter de overordnede prinsipper som ligger til grunn for skattereformen av 1992.
In this connection, it is of paramount importance to emphasise the need for a set of rules that ensures consistency over time, neutrality in the choice between various forms of investment and funding and corporate structures, and which from an international perspective does not reduce to an excessive extent the business sector's willingness to invest in Norway. 
Det er i denne sammenheng særlig viktig å understreke behovet for et regelsett som ivaretar hensynet til konsistens over tid, som gir nøytralitet i valget mellom ulike investeringer og finansierings- og selskapsformer, og som i et internasjonalt perspektiv ikke i for sterk grad reduserer næringslivets vilje til å investere i Norge.
In conjunction with moderate growth in public expenditure and labour costs, the tax reform of 1992 appears to have made a substantial contribution to laying the basis for growth in the business sector through the 1990s. 
Sammen med moderat vekst i de offentlige utgiftene og i lønnskostnadene har skattereformen i 1992 trolig gitt et vesentlig bidrag til gode vilkår for vekst i verdiskapingen i næringslivet gjennom 1990-årene.
Norges Bank would emphasise that important elements of a sound tax system are broad tax bases, effective resource rent taxation and excise duties that compensate for market failure. 
Norges Bank vil fremheve brede skattebaser, en effektiv grunnrentebeskatning og avgifter som korrigerer for markedssvikt, som viktige elementer i et godt skattesystem.
The Bank takes note of the proposals relating to the auctioning of licences. 
Banken merker seg forslagene om auksjonering av konsesjoner.
It is the Bank's view that this would be in keeping with these principles. 
Etter bankens oppfatning vil dette være i samsvar med disse prinsippene.
It is the Government's intention that the increase in the dividend tax from 2002 shall be replaced by a system where only the return in excess of a further specified share of the company's capital shall be subject to higher taxation. 
Regjeringen tar sikte på at den økte utbytteskatten fra og med 2002 skal erstattes av et system der kun avkastning utover en nærmere fastsatt andel av selskapets kapital skal få økt skatt.
Norges Bank would point out that the tax on share dividends for the recipient will make it relatively less profitable for Norwegian investors to invest in shares rather than in other forms of investment. 
Norges Bank vil peke på at skatt på aksjeutbytte for mottaker vil gjøre det relativt mindre lønnsomt for norske investorer å investere i aksjer fremfor andre plasseringsalternativer.
This may lead to an increase in foreign ownership of Norwegian companies. 
Dette vil kunne føre til at utenlandsk eierskap i norske selskaper øker.
A dividend tax will, in isolation, contribute to increasing retained profits, and thereby the equity of companies. 
Skatt på utbytte vil isolert sett bidra til å stimulere tilbakeholdt overskudd og dermed egenkapitalen i selskapene.
At the same time, this tax increase will increase the required rate of return on equity funding. 
Samtidig vil skatteøkningen øke avkastningskravet til egenkapitalfinansiering.
The companies and their owners will therefore find it more profitable to raise loans rather than increase their equity capital. 
Bedriftene og deres eiere vil derfor i større grad kunne finne det lønnsomt å ta opp lån framfor å øke sin egenkapital.
In isolation, this will weaken the financial strength of enterprises and increase the risk of financial instability. 
Dette vil isolert sett svekke soliditeten i foretakene og øke risikoen for finansiell ustabilitet.
Furthermore, it is questionable whether the authorities will achieve the intended distributional effects. 
Samtidig kan det stilles spørsmål om myndighetene kan oppnå de tilsiktede fordelingsvirkningene.
The scale of public services probably has stronger distributional effects, while an effective tax system is a precondition for being able to finance these services without giving rise to excessive economic costs. 
Fordelingspolitisk har trolig det offentlige tjenestetilbudet en sterkere virkning, mens et effektivt skattesystem er en forutsetning for å kunne finansiere disse tjenestene uten for store samfunnsøkonomiske kostnader.
An important reason for the tax reform in 1992 was that a system with a broad tax base, fewer deductions and lower tax rates would provide a better, more equitable and effective tax system than that which applied at the time. 
En viktig begrunnelse for skattereformen i 1992 var at et system med bredt skattegrunnlag, færre fradragsordninger og lavere skattesatser ville gi et bedre, mer rettferdig og effektivt skattesystem enn det som da gjaldt.
The starting point for the reform was that different and conflicting considerations had resulted in a highly eroded tax system where high formal tax rates did not have the desired distributional effects. 
Utgangspunktet var at ulike og kryssende hensyn hadde gitt et sterkt uthulet skattesystem hvor høye formelle skattesatser derfor ikke fikk de ønskede fordelingsvirkningene.
Norges Bank refers to the Government's evaluations concerning business taxation in the National Budget (section 4.3), and will emphasise the need for introducing a more coherent system for the taxation of capital income and the return on capital as soon as possible. 
Norges Bank viser til Regjeringens vurderinger om næringsbeskatningen i Nasjonalbudsjettet (avsnitt 4.3) og vil fremheve behovet for å innføre et mer helhetlig system for beskatning av kapitalinntekter og kapitalavkastning snarest mulig.
Norges Bank would emphasise that a new model should safeguard the principle of tax neutrality. 
Norges Bank vil understreke at en ny modell bør ivareta prinsippet om skattemessig nøytralitet.
Executive Board member Kostøl is of the view that Norges Bank provides a description of the proposal concerning the tax on share dividends that places sole emphasis on some uncertain analyses of its possible harmful effects. 
Hovedstyrets medlem Kostøl mener at Norges Bank gir en beskrivelse av forslaget om skatt på aksjeinntekter som legger ensidig vekt på en del usikre betraktninger omkring eventuelle skadelige virkninger av forslaget.
This member cannot support a groundless assertion that the intended distributional effects of the proposals can be better achieved through an increase in the scale of public services, particularly because this in turn will require a higher tax level or an increased use of oil revenues. 
Dette medlem kan ikke slutte seg til løse påstander om at de tilsiktede fordelingsvirkningene av forslaget bedre kan oppnås gjennom økt offentlig tjenestetilbud, særlig i betraktning av at dette jo igjen vil kreve økt skattenivå eller økt bruk av oljeinntekter.
It has been demonstrated that those engaged in business exploit an increasingly eroded split-income model by converting income from employment into capital income to save taxes, and this does not contribute to more effective taxation. 
Det har vist seg at næringsdrivende gjennom utnyttelse av en stadig mer uthult delingsmodell omgjør lønnsinntekt til kapitalinntekt for å spare skatt, og dette bidrar ikke til en mer effektiv beskatning.
This member views the proposal as a contribution to remedying distortions and to a more equitable distribution of the tax burden. 
Dette medlem ser forslaget som et bidrag til å rette opp skjevheter og til en mer rettferdig fordeling av skattebyrden.
Reference is made to the letter of 14 August 2000 from the Ministry of Finance inviting comments from Norges Bank on the recommendations of the Commission for Employment and Value Added, NOU 2000:21. 
Det vises til Finansdepartementets brev av 14. august der det bes om Norges Banks kommentarer til innstillingen fra utvalget for sysselsetting og verdiskaping, NOU 2000:21.
The Commission's starting point was the main conclusions of the Arntsen Commission. 
Utvalget har tatt utgangspunkt i hovedkonklusjonene fra Arntsen-utvalget.
This implies that the exposed sector should remain a wage leader and that labour cost growth in Norway should over time be in line with that of trading partners. 
Det innebærer blant annet som utgangspunkt at konkurranseutsatt sektor fortsatt bør være lønnsledende og at lønnskostnadsveksten i Norge over tid bør være på linje med lønnskostnadsveksten hos våre handelspartnere.
The Commission points to the experience of the 1990s which showed that the division of responsibilities in the Solidarity Alternative between fiscal policy, monetary policy and incomes policy cooperation has proved vulnerable in the face of instability in the real economy. 
Utvalget viser til erfaringene fra 1990-tallet, som har vist at arbeidsdelingen i Solidaritetsalternativet mellom finanspolitikken, pengepolitikken og det inntektspolitiske samarbeidet har vært sårbar for realøkonomisk ustabilitet.
Norges Bank concurs with the Commission's view that the main components of stabilisation policy should be formulated to ensure their robustness. 
Norges Bank er enig med utvalget i at hovedlinjene i stabiliseringspolitkken bør utformes i en robust form.
An important means to this end will be a framework where the annual wage negotiations feature a long-term approach. 
Et viktig bidrag vil være et opplegg der de årlige lønnsforhandlingene har et langsiktig holdepunkt.
The principles laid down by the Arntsen Commission appear to provide for such an approach. 
Prinsippene nedfelt av Arntsen-utvalget ser ut til å danne et slikt utgangspunkt.