natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the model, monetary policy is geared towards stabilising inflation at 2.5 per cent and weight is also given to stabilising developments in output. 
I modellen er pengepolitikken rettet inn mot å stabilisere inflasjonen på 2,5 prosent, og det legges også vekt på å stabilisere utviklingen i produksjonen.
The long-term growth potential of the economy is determined by technological developments. 
Den langsiktige vekstevnen i økonomien bestemmes av den teknologiske utviklingen.
There is no long-term trade off between inflation and unemployment. 
Det er altså ingen langsiktig meny mellom inflasjon og arbeidsledighet.
As prices and wages respond with some lag, monetary policy can, however, influence demand, output and employment in the short and medium term. 
Ettersom priser og lønninger tilpasser seg med en viss treghet, kan imidlertid pengepolitikken påvirke etterspørsel, produksjon og sysselsetting på kort til mellomlang sikt.
NEMO is an empirical model, that is to say it is estimated on Norwegian data. 
Modellen er empirisk basert, det vil si estimert på data for norsk økonomi.
NEMO can help us provide economic interpretations of observed developments. 
NEMO kan hjelpe oss å gi økonomiske tolkninger til den observerte utviklingen.
Changes in key variables such as GDP and inflation can be explained by factors such as productivity, competitiveness in labour and product markets and the propensity to save. 
Endringer i sentrale størrelser som BNP og inflasjonen kan forklares ved forhold som produktivitet, konkurranse i arbeids- og produktmarkedene eller sparetilbøyelighet.
In that respect, NEMO is quite different from the “weather forecasting models” I cited earlier, which provide little scope for interpretations based on economic theory. 
Slik skiller NEMO seg nokså vesentlig fra ”værvarslingsmodellene” jeg nevnte tidligere, som i liten grad gir rom for tolkninger basert på økonomisk teori.
Chart: Effect of monetary policy shocks in the VAR models and in NEMO 
Figur: Virkning av et pengepolitisk sjokk i VAR-modellene og i NEMO
As indicated by the red line in the chart, NEMO provides a description of monetary policy that is broadly consistent with that derived from the VAR models [9]. 
Som det fremgår av den røde linjen i figuren, gir NEMO en beskrivelse av pengepolitikken som i stor grad samsvarer med det vi finner i VAR-modellene (9).
In NEMO, an unexpected interest rate increase of 1 percentage point implies, in isolation, a decline in GDP of around 0.4 per cent around one year later. 
I NEMO innebærer en uventet renteøkning på 1 prosentenhet at BNP isolert sett faller med rundt 0,4 prosent etter omtrent ett år.
Inflation is reduced by about ¼ percentage point with a lag of around two years. 
Inflasjonen reduseres med om lag ¼ prosentenhet etter rundt to år.
Compared with the VAR models, NEMO is in the upper part of the area for GDP and in the lower part for inflation. 
Sammenlignet med VAR-modellene, ligger NEMO i øvre del av feltet for BNP og i nedre del for inflasjonen.
NEMO is estimated from the mid-1990s and the results are also close to those derived from the VAR models that are estimated over the same time period. 
NEMO er estimert fra midten av 1990-tallet og resultatene ligger også nær de VAR-modellene som er estimert over samme tidsrom.
A model will never be able to provide an exact indication of how the interest rate should be set. 
En modell vil aldri kunne fortelle oss eksakt hvordan renten skal settes.
The ultimate assessment is, as mentioned, a result of Norges Bank’s professional judgement and will also capture considerations that are not sufficiently safeguarded by our models. 
Den endelige vurderingen er som tidligere nevnt et resultat av Norges Banks faglige skjønn og vil også fange opp hensyn som ikke er tilstrekkelig ivaretatt i modellene våre.
As such, the models are only a tool. 
Slik sett er modellene bare et verktøy.
But, a model such as NEMO is a very useful tool for analysing developments and in interest rate setting. 
Men en modell som NEMO er et veldig nyttig verktøy når vi skal analysere utviklingen og fastsette renten.
It helps us interpret and understand the dynamics of the Norwegian economy. 
Den hjelper oss med å tolke og forstå hva som skjer i norsk økonomi.
The model apparatus is continually being developed. 
Modellverktøyet er i stadig utvikling.
Among other things, we are exploring how financial markets and the linkage to the real estate market can be incorporated into such a model. 
Blant annet ser vi på hvordan finansmarkeder og koplingen til eiendomsmarkedet kan bygges inn i en slik modell.
Norges Bank’s response pattern expresses the assessments we make and how we set the interest rate to attain our objectives. 
Norges Banks handlingsmønster uttrykker de avveiinger vi gjør og hvordan vi setter renten for å nå våre mål.
We must use professional judgement and our experience of how the Norwegian economy functions. 
Det må bygge på faglig skjønn og vår erfaring for hvordan norsk økonomi virker.
We attempt to incorporate our response pattern into NEMO by setting the interest rate in the model so as to stabilise inflation at target while reducing fluctuations in output and employment. 
I NEMO forsøker vi å bygge inn dette handlingsmønsteret, ved at renten i modellen settes for å stabilisere inflasjonen på målet og samtidig redusere svingningene i produksjon og sysselsetting.
The model can in this respect be a tool for ensuring consistency over time when we set the interest rate. 
Modellen kan slik sett være et hjelpemiddel for å sikre konsistens over tid når vi setter renten.
In our communication, we seek to be open about our response pattern. 
I vår kommunikasjon søker vi å være åpne om vårt handlingsmønster.
Many important economic decisions depend on economic agents’ expectations concerning the future. 
Mange viktige økonomiske beslutninger avhenger av hvilke forventninger aktørene i økonomien har om fremtiden.
The inflation target and our response pattern influence and can change their expectations. 
Inflasjonsmålet og vårt handlingsmønster påvirker og kan endre disse forventningene.
The task of stabilising inflation is facilitated when households, firms and market participants have a good understanding of how monetary policy works and how Norges Bank sets the interest rate. 
Oppgaven med å stabilisere inflasjonen blir enklere når husholdninger, bedrifter og markedsdeltakere har en god forståelse av hvordan pengepolitikken virker og hvordan Norges Bank setter renten.
Chart: Forecasts of inflation and the output gap in the June 2011 Monetary Policy Report 
Figur: Anslag på inflasjonen og produksjonsgapet i PPR 2/11
The monetary policy response pattern can be communicated in several ways. 
Det pengepolitiske handlingsmønsteret kan formidles på flere måter.
In our Monetary Policy Report, we present a chart with our forecasts of inflation and the output gap. 
I de pengepolitiske rapportene viser vi prognosen for inflasjonsutviklingen sammen med prognosen for produksjonsgapet.
Combined, they provide a picture of key assessments underlying our interest rate decisions, and hence our response pattern. 
Sammen gir disse et bilde av sentrale avveiinger vi gjør når vi setter renten, og dermed vårt handlingsmønster.
The interest rate is set so that inflation and the output gap move in balance. 
Renten settes slik at inflasjonsutviklingen og produksjonsgapet står i forhold til hverandre.
If inflation is well below target, the interest rate will normally be low so that the output gap increases and eventually pushes up inflation. 
Er inflasjonen godt under målet, vil renten normalt være lav slik at produksjonsgapet tiltar og etter hvert trekker inflasjonen opp.
Inversely, if inflation is too high, the interest rate will be raised so that the output gap narrows and inflation recedes. 
Og motsatt – er inflasjonen for høy, vil renten bli satt opp slik at produksjonsgapet avtar, og inflasjonen kommer ned.
As shown in the chart, in our latest Report from June we presented a scenario where the output gap increases somewhat further ahead, with the downturn in the wake of the financial crisis being followed by a mild upturn. 
Som figuren viser, la vi i vår siste rapport fra juni til grunn en utvikling der produksjonsgapet etter hvert tiltok, slik at lavkonjunkturen i kjølvannet av finanskrisen ble avløst av en mild høykonjunktur.
The low level of inflation would then move up to target. 
Da ville den lave inflasjonen etter hvert komme opp mot målet.
Chart: Interest rate forecast with fan chart in the June 2011 Monetary Policy Report 
Figur: Prognose for renten med usikkerhetsvifte i PPR 2/11
The interest rate forecast is shown in a fan chart. 
Prognosen for renten vises i en egen figur, med usikkerhetsvifte.
Our forecasts provide an expression of what we consider to be the baseline path. 
Våre prognoser gir et uttrykk for hva vi anser som en sannsynlig utvikling.
Our interest rate forecast is not an unconditional promise, but signals how we will set the interest rate if developments in the Norwegian economy are in line with our projections. 
Vår renteprognose er ikke et ubetinget løfte, men et varsel om hvordan vi vil sette renten hvis utviklingen i økonomien blir slik vi ser for oss.
The interest rate path presented in June indicated that the interest rate would gradually be raised towards a normal level in the next years. 
Av rentebanen som vi la frem i juni, gikk det frem at renten ville settes gradvis opp mot et normalt nivå de neste årene.
It followed that the interest rate would, with some degree of probability, be increased in August. 
Det fulgte at renten med en viss sannsynlighet ville bli satt opp i august.
This was conditional on the economic outlook we presented at that time. 
Dette var betinget av det bildet av den økonomiske utviklingen vi da tegnet.
Chart: Interest rate forecast with fan chart and alternative scenarios in the June 2011 Monetary Policy Report 
Figur: Prognose for renten med usikkerhetsvifte og alternative utviklingsbaner i PPR 2/11
The Bank’s Monetary Policy Report also presents alternative scenarios for the Norwegian economy. 
I de pengepolitiske rapportene beskriver vi også alternative utviklingsbaner for norsk økonomi.
If developments are broadly in line with expectations, economic agents can expect that the interest rate will be set in line with that projected by Norges Bank. 
Hvis utviklingen blir omtrent som ventet, kan folk regne med at renten blir satt slik Norges Bank har anslått.
If conditions change, as was the case in August, Norges Bank will naturally adapt the monetary policy stance in the light of new economic prospects. 
Men hvis forutsetningene endres, slik tilfellet var i august, vil Norges Bank selvsagt tilpasse pengepolitikken i lys av de nye økonomiske utsiktene.
Through our communication and the reports we publish, it is possible for an external observer to anticipate this reaction with a fair degree of accuracy. 
Gjennom vår kommunikasjon og de rapportene vi publiserer, er det mulig for utenforstående å forutsi denne reaksjonen med en viss grad av nøyaktighet.
My impression is that economic agents and analysts are generally fairly close to the mark in their analyses when they attempt to predict the interest rate level. 
Mitt inntrykk er at aktører og analytikere gjennomgående treffer godt i sine analyser når de forsøker å forutsi hvordan renten blir satt.
Chart: Summary 
Figur (tekst) Oppsummering
When the inflation target was introduced, Norges Bank stated that it would place particular emphasis on stabilising inflation in the initial years. 
Da inflasjonsmålet ble innført, uttalte banken at den i den første tiden ville måtte legge særlig vekt på å stabilisere inflasjonen.
As inflation became more firmly anchored, there was broader scope for giving more weight to stabilising output and employment. 
Etter hvert som inflasjonsmålet ble bedre forankret, ble det større armslag til også å legge vekt på en stabil utvikling i produksjon og sysselsetting.
In addition, we now have ten years of experience and insight. 
I tillegg har begivenheter de siste ti årene gitt læring.
Compared with the first years, inflation targeting is now more flexible. 
Sammenlignet med de første årene er inflasjonsstyringen nå mer fleksibel.
When Haavelmo received the Nobel Prize, he reminded us that economic policy can be demanding. 
Da Haavelmo mottok Nobel-prisen, minnet han om at økonomisk politikk kan være krevende.
A failure to react to the build-up of imbalances undermines confidence in economic policy. 
Lar vi være å reagere på ubalanser som bygger seg opp, svekkes tilliten til den økonomiske politikken.
If we tighten policy to rein in imbalances – and succeed – we are viewed in retrospect as having been unduly pessimistic. 
Strammer vi derimot til for å motvirke ubalansene – og lykkes – står vi i ettertid tilbake som unødig pessimistiske.
There is, though, reason for a certain degree of optimism. 
Det er likevel grunn til en viss optimisme.
Theoretically anchored models and improved methods for quantifying them empirically provide a better basis for conducting an effective economic policy. 
Teoretisk forankrede modeller og bedre metoder for empirisk å tallfeste dem gir et bedre utgangspunkt for å føre en god økonomisk politikk.
Knowledge about relationships in the Norwegian economy, in conjunction with professional judgement, provides a good platform. 
Kunnskap om sammenhenger i norsk økonomi, sammen med faglig skjønn, gir et godt grunnlag.
Factor models, indicator models and VAR models. 
2) Faktormodellene, indikatormodeller og VAR-modeller.
The gaps express deviations from estimated trends in seasonally adjusted figures for mainland GDP and CPI adjusted for tax changes and excluding energy products (CPI-ATE), respectively. 
3) Gapene uttrykker avvik fra en estimert trend i sesongjusterte tall for henholdsvis BNP for Fastlands-Norge og veksten i konsumprisveksten justert for avgifter og uten energivarer (KPI-JAE).
The trends are estimated using a Hodrick Prescott (HP) filter on quarterly data with λ=40000. 
Trenden er estimert ved hjelp av et Hodrick Prescott (HP) filter på kvartalstall med λ=40 000.
The output gap is a technical estimate and does not fully correspond with the output gap in Norges Bank’s Monetary Policy Report. 
Produksjonsgapet i denne analysen er teknisk beregnet og samsvarer ikke fullt ut med produksjonsgapet i Pengepolitisk rapport.
The correlation between these two data series is highest when the output gap is deferred 4-5 quarters into the future. 
4) Korrelasjonen mellom de to tallseriene er på sitt høyeste når produksjonsgapet er skjøvet 4-5 kvartaler ut i tid.
Unemployment measured according to LFS 
5) Ledigheten er målt ved AKU
Mainland hourly wage growth from quarterly national accounts 
6) Timelønnsvekst i Fastlands-Norge fra kvartalsvis nasjonalregnskap
Adjusted for tax changes and excluding energy products, seasonally adjusted figures 
7) Justert for avgifter og uten energivarer, sesongjusterte tall
The VAR models are based on mainland GDP data, inflation adjusted for tax changes and excluding energy products (CPI-ATE), the krone exchange rate (I-44) and 3-month NIBOR. 
8) VAR-modellene er basert på data for BNP for Fastlands-Norge, konsumprisveksten justert for avgiftsendringer og uten energivarer (KPI-JAE), kronekursen (I-44) og 3-måneders pengemarkedsrente
The estimation is based on a one percentage point increase in the interest rate, followed by a gradual reduction in line with the response pattern in the model. 
9) Beregningen er basert på at renten uventet heves med 1 prosentpoeng, deretter beveger renten seg gradvis ned igjen i tråd med reaksjonsmønsteret i modellen.
The analysis shows the impact of the interest rate increase on mainland GDP for Norway and inflation adjusted for tax changes and excluding energy products (CPI-ATE) 
Analysen viser virkningen av renteendringen på BNP for Fastlands-Norge og KPI-JAE.
Lecture by Governor Øystein Olsen at the Department of Economics, University of Oslo. 
Sentralbanksjef Øystein Olsen holder Schweigaard-forelesningen på Universitetet i Oslo.
The lecture is based on previous speeches and newspaper articles. 
Forelesningen bygger på tidligere foredrag og kronikker.
A brief comment on recent developments is included in the final section. 
Slutten av forelesningen inneholder en kort kommentar til utviklingen den siste tiden.
Charts in pdf-format (181 kB) (Updated 08.09.2011 13.00) 
Figurer i pdf-format (178 kB) (Oppdatert 08.09.2011 13:00)
Allow me to start by thanking you for your invitation to give this year’s Schweigaard lecture. 
Jeg vil begynne med å takke for invitasjonen til å holde årets Schweigaard-forelesning.
Anton Martin Schweigaard was one of the leading statesmen of 19th century Norway. 
Anton Martin Schweigaard var en av 1800-tallets dominerende statsmenn i Norge.
He was a jurist, a politician and an economist. 
Han var jurist, politiker og økonom.
Although “revival of productive forces” and “expansion of national wealth” were to Schweigaard important objectives for economic policy, most important was the promotion of “moral progress”, “public decency” and “the perfection of political and legal institutions” (1) . 
”Vekkelse av produktive krefter” og ”nasjonalrikdommens forøkelse” var for Schweigaard viktige mål for den økonomiske politikken, men viktigst var at en fremmet det ”moralske fremskritt”, ”sædeligheten” og ”de politiske og rettslige institusjoners fullkommenhet” (1).
I doubt that Schweigaard was always impressed by the perfection of political institutions, perhaps in particular the institution of Norges Bank. 
Schweigaard var nok ikke alltid like imponert over de politiske institusjoners fullkommenhet, kanskje spesielt ikke Norges Bank.
Schweigaard grew up in modest circumstances in the small market town of Kragerø on the coast of southern Norway – a town severely affected by the British blockade of Norway during Denmark-Norway’s involvement in the Napoleonic Wars in the early 1800s. 
Schweigaard vokste opp under beskjedne kår i handelsstedet Kragerø – en by som ble hardt rammet under den engelske blokaden under Danmark-Norges engasjement i Napoleonskrigen tidlig på 1800-tallet.
Norges Bank was established in 1816, the year after the Wars ended. 
I 1816, året etter at Napoleonskrigene tok slutt, ble Norges Bank opprettet.
The Storting decided that a compulsory silver tax would be levied to provide capital for Norges Bank. 
Stortinget vedtok da at en tvungen sølvskatt skulle innføres for å finansiere Norges Banks egenkapital.
Schweigaard’s brother wrote (2): “When the compulsory payment to Norges Bank came in addition – Anton and I witnessed our parents’ silverware and gold ornaments being melted down to pay the tax – it is easy to understand that many of the town’s inhabitants found it difficult to make ends meet, which unfortunately was also the case with my parents and grandmother, and times were hard.” 
Schweigaards bror beskrev (2): ”Da nå hertil kom den tvungne utbetaling til Norges Bank – Anton og jeg var øyenvitner til at våre foreldres sølvtøy og gullsaker gikk i smeltedigelen for å skaffe den iliknede sum til banken – er det lett å innse at en stor del av byens innbyggere hadde vanskelig for å slå igjennom, hvilket dessverre også var tilfellet med mine foreldre og bestemor, og vi måtte derfor føle mange savn og mangler.”
But Schweigaard was a talented man and it was said that he had probably never been as happy as when he passed his examen artium with flying colours and was admitted here to the University of Christiania. 
Schweigaard hadde imidlertid store talenter, og det beskrives at han i sitt liv neppe hadde vært så lykkelig som da han avla sin examen artium med glans og ble tatt opp her ved universitetet i Kristiania.
I expect that as you embark on your economics studies, you will get down to business with the same energy and enthusiasm as Schweigaard did then. 
Jeg regner med at dere som nå er her for å begynne på studiet i samfunnsøkonomi, går løs med samme friske mot og iver som Schweigaard gjorde den gangen.
I expect you will learn that economics is not a perfect subject. 
Jeg tror dere vil lære at økonomifaget ikke er fullkomment.
But I know that the study of economics will provide you with a useful tool to further improve both the subject and the institutions. 
Men jeg vet at studiet i samfunnsøkonomi vil gi dere et godt verktøy til å gjøre både faget og institusjonene enda bedre.
In my lecture today, I will provide some insight into how Norges Bank makes use of economic models and touch upon the issues you will have the opportunity to explore further in the course of your studies. 
I min forelesning i dag vil jeg gi et innblikk i hvordan Norges Bank bruker økonomiske modeller og komme inn på problemstillinger dere vil få anledning til å utforske videre gjennom studiet.
When inflation is high, it is as a rule also variable. 
Når inflasjonen er høy, er den som regel også variabel.
This generates uncertainty for households and firms. 
Det skaper usikkerhet for husholdninger og bedrifter.
It is costly to bring high inflation under control. 
Det er kostbart å bringe høy prisstigning under kontroll.
However, inflation should not become too low either. 
Inflasjonen bør heller ikke bli for lav.
Deflation is often synonymous with recession. 
Deflasjon er ofte synonymt med nedgangstider.
Chart: Monetary policy regimes in Norway since 1816 
Figur: Pengepolitiske regimer i Norge etter 1816
Central banks have always had a natural responsibility for stabilising the value of money. 
Å stabilisere pengeverdien har alltid vært en naturlig oppgave for en sentralbank.
Schweigaard was concerned with stabilising the krone’s value in silver terms. 
Schweigaard var opptatt av å stabilisere kronens verdi regnet i sølv.
Since that time, Norway has operated various regimes with the aim of stabilising the value of money. 
Siden har vi i Norge hatt ulike regimer for å stabilisere pengeverdien.
A silver standard for the krone was followed by the gold standard. 
Fast pengeverdi mot sølv ble etter hvert avløst av gullstandard.
Later Norges Bank sought to stabilise the krone’s value against other currencies, first the pound sterling and thereafter the US dollar. 
Senere har Norges Bank søkt å stabilisere kronens verdi mot andre valutaer, først britiske pund deretter amerikanske dollar.
For a long period after the war, various fixed exchange rate systems were introduced under international agreements, which were subsequently abandoned in favour of a more unilateral stabilisation of the krone against various currencies. 
Etter krigen ble kursverdien en lang periode fastsatt i internasjonale avtaler, som ble forlatt til fordel for en mer ensidig stabilisering av kronen mot ulike valutaer.
Since 2001, the objective of monetary policy has been low and stable inflation. 
Siden 2001 har målet for pengepolitikken vært lav og stabil inflasjon.
Rather than stabilising the value of money indirectly through an exchange rate target, we now aim to attain a more direct objective which we believe monetary policy can achieve over time. 
I stedet for å stabilisere pengeverdien indirekte gjennom mål for valutakursen, sikter vi altså nå direkte mot et mål som vi tror pengepolitikken over tid kan oppnå.
Chart: Monetary policy in Norway 
Figur: (Tekst) Pengepolitikken i Norge
The operational target of monetary policy is annual consumer price inflation of close to 2½ per cent over time. 
Det operative målet for pengepolitikken er en prisstigning som over tid er nær 2½ prosent.
In this respect, inflation targeting is flexible. 
På denne måten er inflasjonsstyringen fleksibel.
The inflation target is symmetrical – it is just as important to avoid an inflation rate that is too low as an inflation rate that is too high. 
Inflasjonsmålet er symmetrisk - det er like viktig å unngå for lav som for høy inflasjon.
The inflation target provides economic agents with an anchor for inflation expectations. 
Inflasjonsmålet gir aktørene i det økonomiske livet et ankerfeste for forventningene om framtidig prisstigning.