natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This means that a given year’s pension payments from the scheme are covered by government budget revenues that year. 
Det betyr at de årlige utbetalingene til pensjoner skal dekkes av inntektene i statsbudsjettet samme år.
When the national insurance scheme was introduced in 1967, a fund was established to provide for an expected reduction in private saving. 
Da folketrygden ble innført i 1967, ble det etablert et eget fond som skulle kompensere for en ventet reduksjon i den private sparingen.
A fall in value may occur if many homeowners free up housing capital to cushion old age. 
Det kan bli fall i boligverdiene hvis mange samtidig vil frigjøre boligkapital for å lette alderdommen.
The Fund, which has since changed its name to the Government Pension Fund Global (GPFG), has grown to almost NOK 3 000 billion. 
Fondet, som senere har skiftet navn til Statens pensjonsfond utland (SPU), har vokst og nærmer seg 3000 milliarder kroner.
The size of the Fund is now equivalent to approximately 18 months’ mainland GDP and may double in the next five to ten years. 
Oljefondet er nå nesten på størrelse med halvannet års verdiskaping i fastlandsøkonomien – BNP – og fondet kan bli dobbelt så stort i løpet av de neste fem til ti årene.
It is also a flow of revenues that does not have an adverse effect on private sector production capacity, unlike taxes. 
Det er også en inntekt som ikke rammer næringslivets evne til å produsere – slik skatter og avgifter kan gjøre.
Chart: Pension obligations and the Government Pension Fund However, only a share of future pension payments will be matched by revenues from the Government Pension Fund. 
Likevel vil det bare være en del av pensjonsutbetalingene fremover som motsvares av inntekter fra Statens pensjonsfond.
The Government Pension Fund is estimated to cover around half of the national insurance scheme’s retirement and disability pension obligations.(16) 
Statens pensjonsfond anslås å utgjøre rundt halvparten av folketrygdens forpliktelser til alders- og uførepensjon.
Chart: Pension costs and expected fund returns 
(16)
Over the next few years, the return on the Pension Fund is expected to rise roughly in line with government expenditure on retirement pensions through the national insurance scheme. 
De nærmeste årene ventes avkastningen i pensjonsfondet å øke om lag i takt med statens utgifter til alderspensjoner i folketrygden.
Revenues from petroleum activities will nonetheless gradually decline, pulling down growth in the Fund. 
Etter hvert vil imidlertid inntektene fra petroleumsvirksomheten avta, og det vil trekke veksten i fondskapitalen ned.
The government has the option of taxing households and businesses, and this naturally also has a considerable net present value. 
Staten har mulighet til å skattlegge husholdninger og bedrifter, og det har selvsagt også en stor neddiskontert verdi.
Generational accounts allow for this. 
I det såkalte generasjonsregnskapet tas det hensyn til dette.
These accounts show whether there is a need to raise taxes or lower expenditure for the government budget to balance in the long term, based on forecasts for benefit and pension payments and oil revenues. 
Regnskapet viser hvilket behov det er for å øke skattene eller redusere utgiftene dersom statsbudsjettet skal gå i langsiktig balanse, basert på prognoser for trygde- og pensjonsutgifter og oljeinntekter.
The generational accounts reveal that there is currently a need for fiscal tightening equivalent to 10 per cent of GDP or of the order of NOK 200 billion. 
Generasjonsregnskapet viser et innstrammingsbehov i dag på 10 prosent av BNP eller opp mot 200 milliarder kroner.
Long-term forecasts from the Ministry of Finance, that also take the pension reform into account, show a shortfall of around 6 per cent of mainland GDP. 
Langsiktige anslag fra Finansdepartementet, som også tar hensyn til pensjonsreformen, viser et inndekningsbehov på rundt 6 prosent av fastlands-BNP.
Calculations by professors Alf Erling Risa and Erling Vårdal here in Bergen paint a similar picture. 
Beregninger fra professorene Alf Erling Risa og Erling Vårdal her i Bergen gir et liknende bilde.
The need for fiscal tightening roughly corresponds to current spending of oil revenues. 
Innstrammingsbehovet tilsvarer om lag det vi bruker av oljeinntektene i dag.
Estimates of this kind are highly uncertain by their very nature and, as we can see, have varied over time. 
Slike anslag er i sin natur svært usikre, og som vi ser, har anslagene variert over tid.
Although Norway is in a stronger starting position than other industrialised countries, with considerable wealth at the government’s disposal, these calculations show that there are certainly clouds on the horizon. 
Selv om Norge i utgangspunktet er i en særstilling sammenliknet med andre industriland – med stor rikdom på statens hånd – viser beregningene at himmelen så visst ikke er skyfri.
Production of oil and gas will decline. 
Utvinningen av olje og gass vil avta.
At the same time, we have been through a period where the need for welfare services has been relatively stable. 
Samtidig har vi vært gjennom en periode hvor behovet for velferdstjenester har vært temmelig stabilt.
The dependency ratio has shown little change. 
Forholdet mellom antallet yrkesaktive og eldre og barn har endret seg lite.
Demographic developments will not be as favourable in the coming decades. 
Demografien vil ikke være like fordelaktig i tiårene som kommer.
Although we have built sound institutions for the management of our petroleum wealth, it is too early to say whether Norway is managing its wealth soundly. 
Selv om vi har bygd gode institusjoner for forvaltningen av oljeformuen, er det for tidlig å si om vi håndterer rikdommen vår forsvarlig.
It could easily slip. 
Det kan lett glippe.
And although there has now been considerable pressure to increase oil revenue spending, there is good reason to believe that future generations will feel that we could have set aside even more. 
Og selv om presset nå har vært stort for å bruke enda mer oljepenger, er det gode grunner til å tro at senere generasjoner vil se det slik at mer gjerne kunne ha vært satt til side.
3) See Carl August Fleischer (2005): Folkerett (International law) 
3) Se Carl August Fleischer (2005): “Folkerett”
4) Eduardo Borensztein and Ugo Panizza (2009): “The Costs of Sovereign Default”, IMF Staff Papers, Vol. 
4) Eduardo Borensztein og Ugo Panizza (2009): “The Costs of Sovereign Default”, IMF Staff Papers, Vol.
Eight centuries of Financial Folly 
Eight centuries of Financial Folly”
6) Sverre Steen (1954): “Krise og avspenning”, Det Frie Norge Vol 3 
6) Sverre Steen (1954):”Krise og avspenning”, Det Frie Norge Bind 3
7) Panizza et al (2009): “The Economics and Law of Sovereign Debt and Default”, Journal of Economic Literature 47 
7) Panizza m. fl (2009): “The Economics and Law of Sovereign Debt and Default”, Journal of Economic Literature 47.
8) For more discussion of the IMF proposal, see Pål Winje (2002): “Gjeldsordning for land (Sovereign debt restructuring)”, Penger og Kreditt 4/2002, Norges Bank 
8) For en nærmere diskusjon av IMFs forslag, se Pål Winje (2002): ”Gjeldsordning for land”, Penger og Kreditt 4/2002, Norges Bank.
9) Henrik Bahr (1962): “ Høyesteretts dom i gullklausulsaken (The Supreme Court’s ruling in the gold clause case)”, Lov og Rett, Norsk Juridisk Tidsskrift, No. 5. 
9) Henrik Bahr (1962): “ Høyesteretts dom i gullklausulsaken”, Lov og Rett, Norsk Juridisk Tidsskrift, hefte nr 5.
Nicolai Rygg and monetary policy in the 1920s) 
Nicolai Rygg og pengepolitikken i 1920-årene”.
Keynes probably based his argument on the assumption that the payments would constitute a far larger share of the national income than indicated here 
Keynes la trolig til grunn for sitt resonnement at betalingene ville være langt større i forhold til nasjonalinntekten enn beskrevet her.
12) International Monetary Fund (2010): “Navigating the Fiscal Challenges Ahead”, Fiscal Monitor 
12) Det internasjonale valutafondet (2010): ”Navigating the Fiscal Challenges Ahead” Fiscal Monitor.
14) ROBEK - register of all municipal and county authorities subject to approval pursuant to Section 60 of the Local Government Act 
14) ROBEK - Register om betinget godkjenning og kontroll med hjemmel i kommunelovens §60.
15) See discussion in Appendix 5 to the Report of the Pension Commission (NOU 2004:1) 
15) Se drøfting i NOU 2004:1 ”Modernisert folketrygd”, vedlegg 5
16) Revised National Budget 2010 
16) Revidert nasjonalbudsjett 2010
Norges Bank has a particular responsibility for fostering robust and efficient financial markets and payment systems. 
Noregs Bank har eit særleg ansvar for å bidra til robuste og effektive finansmarknader og betalingssystem.
A stable financial system is also important for ensuring funding and distribution of risk in the economy. 
Eit stabilt finansielt system er òg viktig for å sikre finansiering og risikofordeling i samfunnet.
Norges Bank issues Norwegian notes and coins and ensures daily settlement in Norwegian kroner. 
Noregs Bank utferdar norske setlar og myntar og sørgjer for det daglege oppgjeret i norske kroner.
Mandate and legal basis 
Mandat og lovgrunnlag
Norges Bank’s tasks and responsibility for financial stability are set out in the Norges Bank Act and the Payment Systems Act. 
Oppgåvene og ansvaret for finansiell stabilitet er forankra i sentralbanklova og i lov om betalingssystem.
What does the Norges Bank Act state? 
Kva seier sentralbanklova?
Norges Bank's tasks and responsibilities in this area are set out in Section 1 of the Norges Bank Act which states that the Bank shall "promote an efficient payment system domestically as well as vis-à-vis other countries", but that the Bank may also "implement measures customarily or ordinarily taken by a central bank". 
Noregs Banks oppgåver og ansvar på dette området er forankra i sentralbanklova § 1, som seier at banken skal "fremme et effektivt betalingssystem innenlands og overfor utlandet", men banken kan òg "sette i verk tiltak som er vanlige eller naturlige for en sentralbank".
Section 3 states: "The Bank shall inform the Ministry when, in the opinion of the Bank, there is a need for measures to be taken by others than the Bank in the field of monetary, credit or foreign exchange policy." 
§ 3 seier følgjande: "Banken skal underrette departementet når det etter bankens oppfatning er behov for tiltak av penge-, kreditt- og valutapolitisk karakter av andre enn banken."
According to the Payment Systems Act, which entered into force in 2000, Norges Bank is the licensing authority for the banks' clearing and settlement systems, i.e. the interbank systems. 
Etter lov om betalingssystem, som tredde i kraft i 2000, er Noregs Bank konsesjonsmyndigheit for avreknings- og oppgjerssystema til bankane, dei såkalla interbanksystema.
Norges Bank's responsibility 
Ansvaret til Noregs Bank
The financial crisis has shown that the costs of financial instability are substantial. 
Finanskrisa har vist at kostnadene ved finansiell ustabilitet er store.
For that reason there is an ongoing effort, nationally as well as internationally, aimed at making institutions and markets more robust to economic shocks. 
Ein arbeider derfor jamleg både nasjonalt og internasjonalt med sikte på å gjere institusjonar og marknader meir robuste overfor økonomiske forstyrringar.
Division of responsibilities among government authorities 
Arbeidsdeling mellom myndigheitene
In Norway the authorities’ work on financial stability is shared among the Ministry of Finance, Finanstilsynet (Financial Supervisory Authority of Norway) and Norges Bank: 
I Noreg er arbeidet med finansiell stabilitet delt mellom Finansdepartementet, Finanstilsynet og Noregs Bank:
The Ministry of Finance has overriding responsibility for ensuring that Norway has a well functioning financial industry. 
Finansdepartementet har det overordna ansvaret for at landet har ei velfungerande finansnæring.
The Ministry also plays a key role in coordinating the three government bodies’ activities should a financial crisis occur. 
Departementet har òg ei viktig rolle i koordineringa av verksemda til dei tre myndigheitsorgana dersom det skulle bli ei finansiell krise.
Finanstilsynet has a particular responsibility for solvency, management and control in financial institutions and has direct supervisory authority over financial sector participants. 
Finanstilsynet har eit særleg ansvar knytt til soliditet, styring og kontroll i finansinstitusjonane og har direkte tilsyn med aktørane i den finansielle sektoren.
Norges Bank shall promote a robust and efficient financial system. 
Norges Bank skal bidra til at det finansielle systemet er robust og effektivt.
Norges Bank therefore monitors financial institutions, securities markets and payment systems to identify trends that may weaken the stability of the financial system. 
Noregs Bank overvakar derfor finansinstitusjonane, verdipapirmarknadene og betalingssystema for å avdekkje utviklingstrekk som kan svekkje stabiliteten i det finansielle systemet.
If a situation should arise that poses a threat to financial stability, Norges Bank and other authorities will, if necessary, take action to strengthen the financial system. 
Skulle det oppstå ein situasjon der den finansielle stabiliteten er trua, vil Noregs Bank og andre myndigheiter om nødvendig setje i verk tiltak som kan styrkje det finansielle systemet.
Norges Bank will be able to provide extraordinary liquidity to individual banks or to the wider banking system. 
Noregs Bank vil kunne tilføre ekstraordinær likviditet til enkeltbankar eller til heile banksystemet.
Both Norges Bank and Finanstilsynet (Financial Supervisory Authority of Norway) have supervisory duties vis-à-vis payment systems. 
Både Norges Bank og Finanstilsynet har myndighetsoppgaver overfor betalingssystemer.
To clarify the working relationship and division of roles, two Memoranda of Understanding (MoU) have been drawn up, one for tasks pursuant to the Payment Systems Act and one that deals excusively with securities settlement systems and clearing houses. 
For å klargjøre samarbeid og rollefordeling er det utarbeidet to rollenotater, en for oppgavene gitt i lov om betalingssystemer og en som spesielt omhandler verdipapiroppgjørssystemer og oppgjørssentraler.
Tripartite meetings 
Trepartsmøte
It is essential for the authorities to have a common understanding of the situation in financial markets and for any special actions to be coordinated. 
Det er viktig at myndigheitene har ei felles forståing av situasjonen i finansmarknadene, og at eventuelle særskilde tiltak er koordinerte.
Held approximately every six months (more often if necessary), the tripartite meetings address the financial stability outlook. 
I møta drøftar ein utsiktene for finansiell stabilitet.
Description of the collaboration between Finanstilsynet and Norges Bank (letter of 16 December 2005) 
Beskrivelse av samarbeidet mellom Finanstilsynet og Noregs Bank (brev av 16. desember 2005)
Why does financial instability build up? 
Hvorfor bygger det seg opp finansiell ustabilitet?
Financial instability may originate in financial imbalances that build up over time or in contagion channels in financial networks. 
Finansiell ustabilitet kan ha opphav i finansielle ubalanser som bygges opp over tid, eller i smittekanaler mellom finansinstitusjoner.
Risks that intensify over time may be due to the interplay between the financial system and the real economy. 
Risiko som bygger seg opp over tid, kan skyldes vekselvirkningene mellom det finansielle systemet og realøkonomien.
In good times, asset prices rise and credit risk may be perceived as low. 
I gode tider stiger formuesprisene, og kredittrisikoen kan oppleves som lav.
Credit growth may then accelerate, amplifying the expansion. 
Kredittveksten kan da øke og forsterke høykonjunkturen.
In bad times, risk willingness may decrease, with the perception of risk becoming more acute. 
I dårlige tider kan risikoviljen avta og opplevelsen av risiko øke.
As many will choose to reduce their indebtedness at the same time, asset prices fall. 
Mange vil ønske å redusere gjeldsgraden samtidig, og formuesprisene faller.
Problems can spread between financial institutions because of cross exposures, reliance on funding from the same markets or exposure to the same risks. 
Finansielle problemer som spres mellom finansinstitusjoner, kan skyldes at institusjonene er eksponerte mot hverandre, er avhengige av finansiering i de samme markedene eller på annen måte er utsatte for lik risiko.
Banks are important 
Bankene er viktige
With their key role in providing credit and in facilitating payments, banks differ from other financial institutions in that they fund their operations from customer deposits. 
Bankene har en sentral rolle i kredittyting og betalingsformidling, og de skiller seg fra andre finansinstitusjoner ved at de finansierer virksomheten med innskudd fra publikum.
Considerable emphasis is therefore placed on the outlook for banks’ earnings and solvency and on assessing banks’ risk exposure. 
I overvåkingsarbeidet legges derfor stor vekt på utsiktene for bankenes inntjening og soliditet og hvilke risikofaktorer de står overfor.
An important risk factor for banks is credit risk, ie the risk that borrowers will fail to meet payment obligations. 
En viktig risikofaktor for bankene er kredittrisiko, dvs. risikoen for tap fordi låntagere ikke kan gjøre opp for seg.
Analysis of developments in household and corporate finances and in asset prices is therefore an important part of the Bank’s oversight work. 
En viktig del av overvåkingsarbeidet er derfor analyser av utviklingen i husholdningene, foretakene og i formuesprisene.
Another important risk factor for banks is liquidity risk, ie the risk that a financial institution will not meet payment obligations when due without incurring substantial additional costs. 
En annen viktig risikofaktor for bankene er likviditetsrisiko, dvs. risikoen for at en finansinstitusjon ikke klarer å oppfylle sine forpliktelser når de forfaller, uten at det oppstår vesentlige ekstraomkostninger.
Monitoring of bank liquidity is therefore important to prevention and management of liquidity crises. 
Overvåking av likviditetssituasjonen i bankene er derfor viktig for å forebygge og kunne håndtere eventuelle likviditetskriser.
In its monitoring of financial institutions and securities markets, Norges Bank uses a broad spectrum of data and analytical tools. 
I arbeidet med å overvåke utviklingen i finansinstitusjonene og i verdipapirmarkedene bruker Norges Bank et stort spekter av data og analytiske verktøy.
Norges Bank has a particularly sound basis for oversight of parts of the payment system as the Bank has responsibility for licensing interbank payment systems, for executing interbank settlement between participants in Norges Bank’s settlement system (NBO) and has primary responsibility for the cash supply. 
Vi har et spesielt godt utgangspunkt for overvåkingen av deler av betalingssystemet gjennom vårt konsesjonsansvar for interbanksystemene, ved at vi gjennomfører oppgjøret mellom bankene som deltar i Norges Banks oppgjørssystem (NBO) og har det overordnede ansvaret for kontantforsyningen.
Publication of our oversight work 
Publisering av overvåkingsarbeidet
Financial imbalances and the banking sector are assessed in Norges Bank's Monetary Policy Report in conjunction with Norges Bank's monetary policy assessments and the decision basis for the countercyclical capital buffer for banks. 
Den løpende utviklingen i finansielle ubalanser og i bankene vurderes i Pengepolitisk rapport, sammen med Norges Banks pengepolitiske vurderinger og beslutningsgrunnlaget for motsyklisk kapitalbuffer i bankene.
The annual Financial Stability Report takes a closer look at the banks' situation and longer-term, structural features of importance for financial stability. 
I den årlige rapporten Finansiell stabilitet ses det nærmere på langsiktige og strukturelle trekk ved bankvesenet som har betydning for finansiell stabilitet.
Each quarter the Bank conducts a survey of bank lending to assess changes in credit demand or supply as well as changes in banks’ loan terms and conditions. 
Hvert kvartal gjennomfører vi en undersøkelse av bankenes utlånspraksis for å kartlegge endringer i etterspørselen etter og tilbudet av kreditt samt endringer i bankenes lånebetingelser.
See Norges Bank’s Survey of Bank Lending. 
Se Norges Banks utlånsundersøkelse
See also the report Norges Bank's 2009 Annual Report on Payment Systems: A review 
Se Norges Bank's 2009 Annual Report on Payment Systems: A review (pdf, 52 kB)
Oversight of licensed interbank payment systems is conducted by means of reporting requirements, supervisory meetings etc. 
Tilsynet med de konsesjonsbelagte interbanksystemene skjer blant annet på basis av rapporteringskrav og tilsynsmøter.
Oversight is performed in accordance with international recommendations. 
Tilsynet gjennomføres i tråd med internasjonale anbefalinger.
The legal basis for oversight is laid down in Section 1 of the Norges Bank Act, which states that the Bank shall “promote an efficient payment system domestically as well as vis-à-vis other countries”. 
Lovgrunnlaget for overvåkingen er sentralbankloven § 1, som sier at Norges Bank skal fremme et effektivt betalingssystem innenlands og overfor utlandet.
In addition, the Payment Systems Act confers upon Norges Bank a particular responsibility for licensing and supervising systems for clearing, settlement and transfer of funds between credit institutions (interbank systems). 
I tillegg gir betalingssystemloven Norges Bank et særskilt ansvar for konsesjon og tilsyn med systemer for avregning og oppgjør av pengeoverføringer mellom bankene (interbanksystemene).
Oversight and supervision of interbank systems is based on international recommendations. 
Overvåking og tilsyn med interbanksystemene er basert på internasjonale anbefalinger.
Especially important here are the principles for financial infrastructures developed by the Committee on Payment and Settlement Systems (CPSS) and the International Organization of Securities Commissions IOSCO). 
Her er særlig prinsippene for finansiell infrastruktur fra Committee of Payment and Settlement System (CPSS) og International Organization of Securities Commissions (IOSCO) viktige.
There are two licensed interbank systems: the Norwegian Interbank Clearing System (NICS) and the privately owned settlement bank DNB. 
Det er to interbanksystemer som har konsesjon: Avregningssystemet NICS (Norwegian Interbank Clearing System) og den private oppgjørsbanken DnB.
The privately owned settlement bank Sparebank1 Midt-Norge is exempt from the licensing requirement. 
Den private oppgjørsbanken Sparebank1 Midt-Norge har unntak fra konsesjon.
The results of the Bank's oversight work are published in the Financial Infrastructure Report. 
Resultater av overvåkingen offentliggjøres blant annet i rapporten Finansiell infrastruktur.
Monitoring and supervision work is described in further detail in the article "Payment systems – a potential source of risk. 
Arbeidet med overvåking og tilsyn er også nærmere beskrevet i artikkelen "Betalingssystemet – en kilde til risiko.
The need for oversight and supervision" (Economic Bulletin 3/2007) 
Behovet for overvåking og tilsyn" (Penger og Kreditt 2/2007)
Banks have typically used their customers’ sight deposits to fund longer-term loans. 
Typisk har bankene brukt innskudd som kunden disponerer uten oppsigelsestid, som grunnlag for lån med lengre løpetid.
For example, Norges Bank needs to be able to assess whether in a given situation, banks face liquidity or solvency problems and what consequences such problems in one bank may have for financial stability. 
Blant annet må Norges Bank være i stand til å vurdere om banker i en gitt situasjon står ovenfor likviditets- eller soliditetsproblemer, og hvilke konsekvenser slike problemer i én bank kan medføre for finansiell stabilitet.
Liquidity monitoring is based on market surveillance, meetings and the banks’ reporting requirements. 
Likviditetsovervåkingen er basert både på markedsovervåking, møter og rapporteringskrav til bankene.
Moreover, the largest banks submit separate liquidity reports. 
De største bankene rapporterer dessuten særskilt om likviditetsutviklingen.