natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In its letter of 16 March 1999, Norges Bank provided a general assessment of the consequences of basing an investment strategy on special environmental considerations. 
I brev av 16. mars 1999 drøftet Norges Bank på generelt grunnlag konsekvensene av å legge spesielle miljøhensyn til grunn for valg av investeringsstrategi.
This means that the guidelines must define an investment universe, a benchmark portfolio and establish limits for deviations from this portfolio. 
Det betyr at retningslinjene må definere et investeringsunivers, en referanseportefølje samt grenser for avvik fra denne porteføljen.
The guidelines must also establish rules for updating the investment universe and benchmark portfolio. 
I tillegg må det lages regler for hvordan investeringsunivers og referanseportefølje skal oppdateres over tid.
A thorough evaluation of the environmental fund's results will be conducted at the end of a three-year period. 
Det skal etter planen gjennomføres en grundig evaluering av miljøfondets resultater etter tre år.
The National Budget for 2000 stressed that the guidelines for the environmental fund should remain virtually unchanged during this period in order to simplify the evaluation. 
I Nasjonalbudsjettet 2000 ble det understreket at retningslinjene for miljøfondet bør ligge mest mulig fast i denne perioden for å gjøre evalueringen enklere.
In the opinion of Norges Bank, this should mean that there are no changes either in the environmental criteria used or in the countries included in the environmental fund during the evaluation period. 
Norges Bank mener at dette blant annet bør innebære at en i evalueringsperioden ikke gjør endringer i valget av miljøkriterier og i hvilke land som inngår i miljøfondet.
Investment universe 
Investeringsunivers
When the environmental criteria have been established, individual companies must be assessed in relation to these criteria. 
Når listen over de miljøkriterier en ønsker å bruke er definert, må de enkelte bedriftene vurderes opp mot disse kriteriene.
This requires knowledge of the individual company's operations. 
Det krever at en har kunnskap om hver enkelt bedrifts virksomhet.
Gathering this type of information requires extensive resources. 
Det er en svært ressurskrevende oppgave å samle inn slik informasjon.
Therefore, it is necessary to limit the environmental fund's investment universe considerably compared with the existing investment universe of the Petroleum Fund (which comprises more than 20 000 companies in 28 countries). 
Det er derfor nødvendig å avgrense investeringsuniverset til miljøfondet betydelig sammenliknet med det investeringsuniverset som i dag gjelder for Petroleumsfondet (som er mer enn 20.000 bedrifter i 28 forskjellige land).
One way of doing this is to start with the companies that are included in the Petroleum Fund's equity benchmark portfolio. 
En måte å gjøre dette på er å ta utgangspunkt i de bedriftene som inngår i Petroleumsfondets aksjereferanseportefølje.
This portfolio contains less than 2 000 companies in 21 countries. 
Det er i underkant av 2.000 bedrifter i 21 land.
In some of these countries, however, company information is currently insufficient to justify the application of environmental criteria. 
Men i noen av disse landene har en for tiden ikke tilstrekkelig informasjon om bedriftene til å kunne anvende miljøkriterier på en forsvarlig måte.
This is particularly true in Asian countries. 
Det gjelder særlig de asiatiske landene.
This means that initial efforts at establishing environmental guidelines must be focused on the companies that make up the Petroleum Fund's benchmark indices in Europe, the US and Canada. 
Det betyr at en i første omgang må konsentrere arbeidet med miljøretningslinjer om de bedriftene som inngår i fondets referanseindekser i Europa og Amerika.
In addition, environmental reporting and environmental certification are not especially common in some industries, such as service industries. 
I tillegg kommer at miljørapportering og miljøsertifisering ikke er særlig utbredt i enkelte næringer (som for eksempel tjenesteytende næringer).
As a consequence, these industries' share in the environmental fund would be small, since few companies would have satisfied the criteria. 
Disse næringene ville følgelig fått en lav andel i miljøfondet siden det ville være få bedrifter som hadde passert kriteriene.
To solve this problem, the environmental criteria will only be applied to those industries that have the greatest environmental problems. 
For å løse dette problemet er det lagt opp til at miljøkriteriene bare skal anvendes i de næringene hvor miljøproblemene antas å være størst.
All companies in other industries will be included in the environmental fund. 
Fra de andre næringene vil alle bedriftene inkluderes i miljøfondet.
When a decision has been made about how the environmental criteria are to be interpreted and to which industries they should be applied, a list of companies that meet the environmental criteria can be prepared. 
Når en har bestemt hvordan miljøkriteriene skal tolkes og i hvilke næringer de skal anvendes, vil en kunne lage en liste over bedrifter som passerer miljøkriteriene.
This list will represent the environmental fund's investment universe in the countries concerned and will provide the basis for constructing the fund's benchmark portfolio. 
Denne listen vil representere miljøfondets investeringsunivers i de aktuelle landene, og samtidig være utgangspunkt for konstruksjonen av miljøfondets referanseportefølje.
Benchmark portfolio 
Referanseporteføljen
The benchmark portfolio has two important functions in connection with the management of the environmental fund. 
Referanseporteføljen har to viktige funksjoner i forvaltningen av miljøfondet.
In addition to reflecting the investment strategy, the benchmark portfolio shall also be used to assess the management of the fund. 
I tillegg til å reflektere investeringsstrategien skal referanseporteføljen også brukes til å vurdere hvordan forvaltningen gjennomføres.
Therefore, it is important that this portfolio is constructed on the basis of clear, objective criteria. 
Det er derfor viktig at denne porteføljen er konstruert ut fra klare og objektive kriterier.
The regional distribution is based on the Fund's objective, which is to maximise long-term international purchasing power. 
Ved valg av regionsfordeling har en tatt utgangspunkt i fondets formål som er å maksimere internasjonal kjøpekraft på lang sikt.
The weighting is primarily based on GDP in the different regions, although Norway's imports from these regions have also been taken into account. 
Ved fastsettelsen av vektene har en lagt mest vekt på verdiskapningen (BNP) i de ulike regionene, men en har også tatt hensyn til størrelsen på Norges import fra disse regionene.
The Fund's equity benchmark portfolio will be rebalanced each quarter. 
Det er videre lagt opp til at fondets aksjereferanseportefølje skal rebalanseres hvert kvartal.
This means that the regional weights will change during the quarter, in step with market developments, but that the weights will revert to 50/30/20 at the beginning of each quarter. 
Det betyr at regionsvektene gjennom kvartalet endres i takt med markedsutviklingen, men at de ved inngangen til hvert kvartal settes tilbake til 50/30/20.
The regional distribution of the environmental fund's benchmark portfolio will depend on which countries are included. 
Regionsfordelingen i miljøfondets referanseportefølje vil avhenge av hvilke land som skal inngå.
As long as these countries are not included in the environmental fund, the regional distribution in the fund's benchmark portfolio may be adjusted in two ways. 
Så lenge disse landene holdes utenfor miljøfondet, kan regionsfordelingen i fondets referanseportefølje justeres på to måter.
Table 1 presents the regional distribution resulting from the two alternatives. 
Tabell 1 viser hvilke regionsvekter de to alternativene vil gi:
Table 1: Regional distribution for the environmental fund, when Asia and Oceania are not included 
Tabell 1 Regionsfordeling for miljøfondet når Asia og Oseania ikke er med.
Same relative increase 
Samme relative økning
Same absolute increase 
Samme absolutte økning
62.5% 
62,5%
60% 
60%
US and Canada 
Amerika
37.5% 
37,5%
40% 
40%
Asia and Oceania 
Asia og Oseania
Table 1 shows that the two methods result in regional distributions that are fairly similar. 
Tabell 1 viser at de to prinsippene gir relativt like regionsvekter.
To simplify, we suggest using the method of equal absolute increases. 
For enkelhets skyld vil vi anbefale å benytte metoden med like store absolutte økninger.
When the regional distribution for the environmental fund's benchmark portfolio has been established, the next question is how these weights should be changed over time. 
Når regionsvektene til miljøfondets referanseportefølje er fastlagt, må det bestemmes hvordan disse vektene skal endres over tid.
There are two main alternatives. 
Det er særlig to hovedalternativer som er aktuelle.
The first is to employ the same principles used by the Petroleum Fund i.e. regional weights are reset to reflect the original distribution at the beginning of each quarter. 
Det første er å benytte de samme prinsippene som for Petroleumsfondet der regionsvektene ved inngangen til hvert kvartal settes tilbake til den opprinnelige fordelingen.
The second alternative is not to rebalance the regional weights, but to allow them to change in step with market developments in the two regional portfolios. 
Det andre alternativet er å ikke rebalansere regionsvektene, men heller la de endres i takt med markedsutviklingen i de to regionsporteføljene.
One argument in favour of the second alternative is that the costs involved in rebalancing the weights will probably be greater for the environmental fund than for the Petroleum Fund. 
Et argument for det siste alternativet er at kostnadene ved rebalansering trolig vil være større for miljøfondet enn for Petroleumsfondet.
There are three reasons for this. 
Det er tre årsaker til det.
First, it is not as practical to use futures contracts to change exposure in the environmental fund. 
For det første er det ikke like hensiktsmessig å bruke futureskontrakter til å endre eksponeringen i miljøfondet.
This is because the use of environmental criteria will result in greater deviations between the market exposure achieved through futures and the market exposure actually preferred. 
Det har sammenheng med at bruk av miljøkriterier vil medføre større avvik mellom den markedseksponeringen en oppnår gjennom futureskontraktene og den markedseksponeringen en faktisk ønsker.
The more major companies in each market that are excluded from the environmental fund's benchmark portfolio, the greater the problem will be. 
Dette problemet øker desto flere av de større selskapene i hvert enkelt marked som ekskluderes fra miljøfondets referanseportefølje.
Second, there will not be regular capital transfers into the environmental fund. 
For det andre vil det ikke være jevnlig tilførsel av midler til miljøfondet.
This means that in connection with rebalancing, it will be necessary to sell some shares at the same time that others are purchased. 
Det betyr at det ved rebalansering må selges noen aksjer samtidig som andre kjøpes.
This can lead to major transaction costs over time. 
Dette kan over tid gi store transaksjonskostnader.
In the Petroleum Fund, the transfer of new capital will make it easier to purchase the securities needed without necessarily selling other securities. 
For Petroleumsfondet vil tilførselen av nye midler gjøre det enklere å kjøpe de verdipapirene en trenger uten at det en nødvendigvis må selge andre verdipapirer.
This will reduce the number of transactions as well as the management costs. 
Dette vil redusere antall transaksjoner og dermed også kostnadene ved forvaltningen.
Finally, the cost of rebalancing the environmental fund will be high because it will be more difficult to effect transactions without using brokerage firms. 
Den siste årsaken til at kostnadene ved rebalansering av miljøfondet vil være høye er at en ikke vil ha samme mulighet til å foreta transaksjonene utenfor meglerapparatet.
The Petroleum Fund managers can reduce transaction costs by means of internal trading of equity portfolios of index managers, since they are managing portfolios held by other major investors. 
I Petroleumsfondet er det mulig å redusere transaksjonskostnadene gjennom interne bytter av aksjeporteføljer hos indeksforvalterne, siden det dreier seg om porteføljer som også andre større investorer holder.
This will be more difficult for the environmental fund if a number of the major companies do not meet the criteria, because we will be making transactions with a portfolio that is less liquid than the Petroleum Fund's equity portfolio. 
For miljøfondet vil dette være vanskeligere dersom flere av de store selskapene ikke oppfyller kriteriene, fordi vi da vil ønske å gjøre transaksjoner med en portefølje som vil være mindre likvid enn Petroleumsfondets aksjeportefølje.
It follows from the discussion above that in the interest of transaction costs, rebalancing of the environmental fund's benchmark portfolio should be limited. 
Det følger av diskusjonen ovenfor at hensynet til transaksjonskostnadene kan tilsi at en bør begrense rebalanseringene av miljøfondets referanseportefølje.
Historically, equity price movements in the two regions have been highly correlated, and if this covariation continues, only minor changes in regional distribution will occur over time, even without rebalancing. 
Historisk har aksjekursutviklingen i de to regionene vært høyt korrelert, og dersom denne samvariasjonen fortsetter vil en selv uten rebalansering bare oppleve mindre endringer i regionsfordelingen over tid.
One advantage of this is that the country weights change in step with the relative market developments so that it is unnecessary to rebalance between countries. 
En fordel ved dette er at landvektene endres i takt med den relative markedsutviklingen slik at det ikke blir nødvendig å foreta rebalanseringer mellom landene.
This will help reduce transaction costs. 
Dette vil bidra til å redusere transaksjonskostnadene.
It would be appropriate to use a similar principle for the environmental fund's benchmark portfolio. 
Det vil være hensiktsmessig å bruke et tilsvarende prinsipp for miljøfondets referanseportefølje.
However, it is only natural that the environmental fund's country weights are determined by the market capitalisation of those companies that meet the environmental criteria and not of all companies in the Petroleum Fund's benchmark portfolio in each country. 
Det er imidlertid naturlig at miljøfondets landvekter bestemmes av markedskapitaliseringsverdien til de bedriftene som passerer kriteriene og ikke til samtlige bedrifter i Petroleumsfondets referanseportefølje i de enkelte land.
In this manner, it is possible to avoid regular adaptations in the environmental fund's country distribution in order to mirror the Petroleum Fund's country distribution, as this could entail considerable costs over time. 
På den måten slipper en med jevne mellomrom å tilpasse landfordelingen i miljøfondet til Petroleumsfondets landfordeling, noe som over tid kunne gitt betydelige kostnader.
The other method is to weight the remaining companies in such way that the features of the environmental fund's benchmark portfolio in each country are as similar as possible to the features of the Petroleum Fund's benchmark portfolio. 
Den andre er å vekte de gjenværende bedriftene på en slik måte at egenskapene til miljøfondets referanseportefølje i hvert enkelt land blir mest mulig lik egenskapene til Petroleumsfondets referanseportefølje.
A key question is how to weight the different industries in the environmental fund's benchmark portfolio. 
Et sentralt spørsmål i den sammenheng er hvilke vekter de ulike næringene skal ha i miljøfondets referanse-portefølje.
Since it is not relevant to use environmental criteria in all industries, the composition of industries in the environmental fund may deviate from the composition of industries in the Petroleum Fund. 
Siden det ikke er aktuelt å anvende miljøkriteriene i alle næringer, vil miljøfondet få en næringssammensetning som kan avvike en del fra Petroleumsfondets sammensetning.
It is possible, for example, to make a correction for this by setting the industry weights in the environmental fund's benchmark portfolio equal to the weights in the Petroleum Fund's equity benchmark portfolio. 
En kunne for eksempel tenke seg at en korrigerte for dette ved å sette næringsvektene i miljøfondets referanseportefølje lik de tilsvarende vektene i Petroleumsfondets aksjereferanseportefølje.
However, since the composition of companies in different industries will differ in the two portfolios, the industry weights will vary over time. 
Men siden de to porteføljene vil ha ulik sammensetning av bedrifter i de forskjellige næringene, vil næringsvektene utvikle seg forskjellig over tid.
Regular adjustment of the industry weights in the environmental fund's benchmark portfolio to correspond to the weights in the Petroleum Fund's benchmark portfolio will require considerable rebalancing in the environmental fund. 
Dersom næringsvektene i miljøfondets referanse-portefølje med jevne mellomrom skal settes lik vektene i Petroleumsfondets referanseportefølje, vil det kreve betydelige rebalanseringer i miljøfondet.
We will not recommend such a solution since it will entail major transaction costs. 
Vi vil ikke anbefale en slik løsning siden den kan gi store transaksjonskostnader.
Norges Bank will therefore recommend that in the environmental fund's benchmark portfolio, market capitalisation weights are used in each country and that these weights are calculated solely on the basis of companies that satisfy the environmental criteria. 
I referanseporteføljen for miljøfondet vil Norges Bank derfor tilrå at en innenfor hvert land bruker markedskapitaliseringsvekter, og at disse bare er beregnet på basis av de bedriftene som passerer miljøkriteriene.
Norges Bank has asked FT International, the supplier of the Petroleum Fund's benchmark portfolio, whether it is possible to construct and maintain a benchmark portfolio for the environmental fund based on a list of companies that satisfy the environmental criteria. 
Norges Bank har kartlagt med leverandøren av Petroleumsfondets referanseportefølje (FT International) om det er mulig å konstruere og vedlikeholde en referanseportefølje for miljøfondet med utgangspunkt i en liste over bedrifter som tilfredsstiller miljøkriteriene.
The supplier has concluded that they are willing to do this. 
Hovedkonklusjonen er at leverandøren er villig til å gjøre dette.
This benchmark portfolio can be supplied with the same frequency and detail as the official indices currently used by the Petroleum Fund. 
Denne referanseporteføljen kan leveres med samme hyppighet og detaljeringsnivå som de offisielle indeksene som Petroleumsfondet for tiden bruker.
However, this will require greater resources on the part of the index supplier and will therefore be more expensive. 
Dette vil imidlertid kreve større ressurser hos indeksleverandøren og dermed et høyere honorar.
In principle, frequent updates are desirable, so that the difference between the Petroleum Fund's equity benchmark portfolio (which is the basis for the selection of companies that satisfy environmental criteria) and the environmental fund's benchmark portfolio is only due to the use of environmental criteria. 
I prinsippet vil det være ønskelig med hyppige oppdateringer slik at forskjellen mellom Petroleumsfondets aksjereferanse-portefølje (som er utgangspunkt for utvelgelsen av bedrifter etter miljøkriterier) og miljøfondets referanseportefølje bare skyldes bruk av miljøkriteriene.
However, there are constant changes in the Petroleum Fund's equity benchmark portfolio. 
Det skjer imidlertid stadig endringer i Petroleumsfondets aksjereferanseportefølje.
These changes may be due to the inclusion of new companies in the index or the removal of others. 
Endringene kan skyldes at nye bedrifter blir inkludert i indeksen eller at enkelte bedrifter blir strøket.
There may also be mergers between companies in the index or between a company in the index and another that is outside the index. 
Det kan også være fusjoner mellom to bedrifter som er i indeksen eller mellom en bedrift i indeksen og en utenfor indeksen.
During the second half of 1999, for example, there were 130 such changes in the Petroleum Fund's equity benchmark portfolio. 
I løpet av 2. halvår i fjor var det eksempelvis 130 slike endringer i Petroleumsfondets aksjereferanseportefølje.
In general, changes in this portfolio should be reflected as quickly as possible in the environmental fund's benchmark portfolio. 
Generelt gjelder at endringer i denne porteføljen så fort som mulig bør reflekteres i miljøfondets referanseportefølje.
This is because a key element in the assessment of the environmental investments will be to look at the difference in return on the two portfolios. 
Det skyldes at når en skal vurdere erfaringene med miljøinvesteringer vil et sentralt element være å se på avkastningsforskjellene mellom de to porteføljene.
Therefore, it is important that the difference between the two benchmark portfolios only reflects environmental guidelines and not differences in the frequency of updates. 
Da er det viktig at forskjellen mellom de to referanseporteføljene bare reflekterer miljøretningslinjene og ikke ulik frekvens for oppdatering av dem.
The manner in which the environmental fund's benchmark portfolio is updated will depend, among other things, on the industry classification used when differentiating between industries that have environmental problems and those where these problems are so insignificant that all companies can be included in the fund's benchmark portfolio. 
Hvordan miljøfondets referanseportefølje skal oppdateres vil blant annet avhenge av hvilken inndeling som legges til grunn når en skal skille mellom næringer som antas å ha miljøproblemer og næringer der disse problemene er så små at alle bedriftene kan inngå i miljøfondets referanseportefølje.
In a letter dated 13 March 2000, the Ministry of Finance indicates that the industry classifications used in connection with selecting companies for the environmental fund's benchmark portfolio will differ from the industry classification used when companies are selected for the Petroleum Fund's benchmark portfolio. 
I brev av 13. mars 2000 viser Finansdepartementet til at den næringsinndelingen som legges til grunn ved utvelgelsen av selskaper til miljøfondet vil være forskjellig fra den næringsinndelingen som brukes ved konstruksjonen av Petroleumsfondets referanseportefølje.
The Ministry of Finance requests Norges Bank's views on this matter. 
Departementet ber om Norges Banks synspunkter på dette.
The Bank is of the opinion that it will be easier to update the environmental fund's benchmark portfolio if the same industry classification is used in constructing both the environmental fund's benchmark portfolio and the Petroleum Fund's benchmark portfolio. 
Banken mener at det vil være enklere å oppdatere miljøfondets referanseportefølje dersom en bruker den samme næringsinndelingen ved konstruksjon av miljøfondet som ved konstruksjon av Petroleumsfondets referanseportefølje.
This will also simplify the assessment of the environmental fund since there will be fewer deviations between the environmental fund and the Petroleum Fund that are not due to the use of environmental criteria. 
Dette vil også gjøre evalueringen av miljøfondet enklere siden det vil være færre avvik mellom miljøfondet og Petroleumsfondet som ikke skyldes bruk av miljøkriterier.
Assuming that a special industry classification is used in connection with the construction of the environmental fund, two methods may be employed to update the environmental fund's benchmark portfolio. 
Gitt at det brukes en egen næringsinndeling ved konstruksjon av miljøfondet, kan to ulike metoder brukes ved oppdateringen av miljøfondets referanseportefølje.