natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Measured by utility floor space, the decrease was 29.6 per cent. 
Målt i bruksareal var nedgangen på 29,6 prosent.
Non-residential building starts fell by 8.3 per cent in the year to February 2009. 
Igangsettingen av andre bygg falt med 8,3 prosent fra februar i fjor.
The value of traditional merchandise exports declined by 14.3 per cent in March 2009 compared with March 2008, while the value of merchandise imports fell by 18.1 per cent in the same period. 
Verdien av eksporten av tradisjonelle varer falt med 14,3 prosent i mars sammenliknet med mars 2008, mens verdien av importen falt med 18,1 prosent i samme periode.
Seasonally adjusted registered unemployment stood at 2.8 per cent in April, up 0.2 percentage point from March. 
Den registrerte ledigheten korrigert for sesongmønster var 2,8 prosent i april, opp 0,2 prosentenheter fra mars.
According to Statistics Norway's Labour Force Survey (LFS), seasonally adjusted unemployment was 3.1 per cent of the labour force in February, up from 3.0 per cent in the previous month. 
Ifølge Statistisk sentralbyrås arbeidskraftundersøkelse (AKU) var arbeidsledigheten korrigert for sesongmønster 3,1 prosent av arbeidsstyrken i februar, opp fra 3,0 prosent måneden før.
Employment fell by 4000, while the labour force contracted by 2000 from January to February. 
Sysselsettingen falt med 4 000 personer, mens arbeidsstyrken falt med 2 000 personer fra januar til februar.
The current global economic downturn is the deepest in the post-war period. 
Verdensøkonomien er inne i den dypeste lavkonjunkturen i etterkrigstiden.
Activity continues to contract, and unemployment is rising sharply. 
Nedgangen i aktiviteten fortsetter, og arbeidsledigheten stiger kraftig.
Confidence indicators are still at very low levels, but are no longer falling. 
Forventningsindikatorer holder seg på svært lave nivåer, men har sluttet å falle.
Equity prices have risen recently and commodity prices seem to have stabilised. 
Aksjekursene har økt i det siste, og råvareprisene ser ut til å ha stabilisert seg.
Consumer price inflation continues to slow. 
Veksten i konsumprisene avtar videre.
Key rates in many countries have been reduced further in order to mitigate the impact of the crisis on activity and prices. 
Styringsrentene i mange land er satt ytterligere ned for å dempe utslagene av krisen på aktiviteten og prisutviklingen.
In the US, the UK, Switzerland, Sweden, Canada and Japan, key rates are close to zero. 
I USA, Storbritannia, Sveits, Sverige, Canada og Japan er styringsrenten nær null.
The global recession is having an adverse impact on the Norwegian economy and has resulted in a marked decline in exports. 
Den dype lavkonjunkturen ute rammer norsk økonomi og har gitt et markert fall i eksporten.
Developments since the March monetary policy meeting have been approximately as expected. 
Siden forrige rentemøte har utviklingen vært om lag som ventet.
Enterprises are still finding it difficult to obtain funding, and banks report that credit standards for corporate loans are being tightened further. 
Det er fremdeles vanskelig for næringslivet å få finansiering, og bankene melder om ytterligere innstramming i kredittpraksisen overfor foretakene.
Household expectations concerning developments ahead have improved somewhat and house prices have risen this year. 
Husholdningenes vurderinger av utviklingen fremover har bedret seg noe, og boligprisene har økt i år.
The decline in interest rates is mitigating the impact of the global recession on the Norwegian economy. 
Nedgangen i rentene demper utslagene av den internasjonale lavkonjunkturen på norsk økonomi.
Inflation has slowed in line with projections. 
Prisveksten har avtatt i tråd med våre anslag.
Underlying inflation is now 2¾ per cent. 
Den underliggende inflasjonen er nå 2¾ prosent.
Lower inflation abroad and lower capacity utilisation in the Norwegian economy will push down inflation ahead. 
Lavere prisstigning ute og lavere kapasitetsutnytting i norsk økonomi vil bidra til å dempe prisveksten fremover.
Preliminary results from this year’s wage settlement indicate that wage growth, as expected, will be considerably lower in 2009 than in 2008. 
Foreløpige resultater fra årets lønnsoppgjør tyder på at lønnsveksten som ventet vil komme betydelig ned inneværende år.
There are prospects that inflation will slow and fall below 2.5 per cent. 
Det er utsikter til at prisveksten vil avta og komme under 2,5 prosent.
It is therefore appropriate to set the interest rate at a low level to prevent inflation from falling too far below target. 
Det er derfor riktig å sette renten lavt slik at inflasjonen ikke faller for langt under målet.
Both the objective of stabilising inflation around the target and the objective of curbing the decline in activity suggest that the interest rate should be low. 
Både hensynet til å stabilisere inflasjonen rundt målet og hensynet til å dempe nedgangen i aktiviteten taler nå for en lav rente.
The strategy in Monetary Policy Report 1/09 is that the key policy rate should be in the interval 1- 2 per cent in the period to the publication of the next report on 17 June, unless the Norwegian economy is exposed to new major shocks. 
Strategien i Pengepolitisk rapport 1/09 er at styringsrenten bør ligge i intervallet 1 – 2 prosent i perioden fram til neste rapport legges frem 17. juni, med mindre norsk økonomi blir utsatt for nye store forstyrrelser.
New information since the March monetary policy meeting does not warrant a deviation from this strategy. 
Ny informasjon siden forrige rentemøte gir ikke grunnlag for å avvike fra denne strategien.
The outlook for the Norwegian economy and the balance of risks indicate that it is now appropriate to reduce the key policy rate by 0.50 percentage point. 
Utsiktene for norsk økonomi og risikobildet tilsier at det er riktig å sette ned styringsrenten med 0,50 prosentenheter nå.
The key policy rate is reduced by 0.50 percentage point to 1.50 per cent with effect from 7 May 2009. 
Styringsrenten settes ned med 0,50 prosentenheter til 1,50 prosent med virkning fra 7. mai 2009.
As of 30 April 2009, XDR 1 = NOK 9.8 
Per 5. mai 2009 var 1 XDR = 9,7 NOK
Charts - monetary policy meeting (pdf, 422 kB) 
Figurer til hovedstyremøte (pdf, 402 kB)
Equity prices rose in Europe and the US, whereas equity prices in Japan were stable for the quarter as a whole. 
Aksjekursene steg i Europa og i USA, mens kursen var uendret i Japan kvartalet sett under ett.
The return on the equity portfolio was 4.9 per cent. 
Avkastningen på aksjeporteføljen var 4,9 prosent.
Market prices rose in the main markets for fixed income instruments, and the return on the fixed income portfolio was 3.1 per cent. 
Det var kursoppgang i hovedmarkedene for obligasjoner, og avkastningen på obligasjonsporteføljen var 3,1 prosent.
The return on the Petroleum Fund in the first half of the year was 4.9 per cent. 
For første halvår var periodeavkastningen på Petroleumsfondet 4,9 prosent.
Measured in NOK, the return was 6.3 per cent. 
Målt i norske kroner var avkastningen 6,3 prosent.
In the second quarter of 2005, the return on the Petroleum Fund was 0.18 percentage point higher than the return on the benchmark portfolio defined by the Ministry of Finance. 
I andre kvartal 2005 var avkastningen på Petroleumsfondet 0,18 prosentpoeng høyere enn avkastningen på den referanseporteføljen som Finansdepartementet har definert.
The excess return for the first half of the year was 0.33 percentage point. 
Samlet for første halvår er meravkastningen på 0,33 prosentpoeng.
The market value of the Petroleum Fund's combined securities portfolio was NOK 1 183.9 billion at the end of the second quarter. 
Markedsverdien av Petroleumfondets samlede verdipapirportefølje var 1 183,9 milliarder kroner ved utgangen av andre kvartal.
This represents an increase of NOK 94 billion during the quarter and an increase of NOK 167 billion since the beginning of the year. 
Dette er en økning på 94 milliarder i løpet av kvartalet, og en økning på 167 milliarder siden årsskiftet.
The increase since the beginning of the year is due partly to the transfer of new capital (NOK 101 billion), partly to the return in capital markets (NOK 53 billion) and partly to the depreciation of the krone (NOK 13 billion). 
Økningen fra årsskiftet skyldes dels tilførselen av nye midler (101 mrd.), dels avkastningen i kapitalmarkedene (53 mrd.) og dels svekkelsen av kronekursen (13 mrd.).
Knut Kjær, Executive Director, Norges Bank Investment Management, Tel. 
Direktør Knut N.
Annual balance sheets are presented in speciedaler for the period 1817–1876 and in thousands of NOK for the period 1877–1939. 
For årene 1817–1876 er årsbalansene gitt i speciedaler, mens de er oppgitt i tusen kroner for årene 1877–1939.
During the Second World War (1940-1945) two balance sheets are shown, one for Norges Bank in Oslo and one for Norges Bank's «operations in free Norway and London». 
For årene under annen verdenskrig vises separate balanser for henholdsvis Oslo og for «virksomheten i det frie Norge og i London».
Annual balance sheets and monthly specifications of the main items are shown for the period May 1945 to December 1949. 
For årene 1946–1949 gjengis årsbalanser og månedsspesifikasjoner av hovedpostene for perioden mai 1945 til desember 1949.
Complete monthly balance sheets are shown for the period from 1950 onwards. 
For årene fra og med 1950 gis fullstendige månedsbalanser.
As from 1817, Norges Bank published annual subaccounts for the ledger and the Bank's various funds and loan mechanisms. 
Fra og med 1817 publiserte Norges Bank årlige underregnskaper for hovedboken og bankens ulike fond og låneordninger.
The article «Norges Banks balanse 1817-1945: Konsolidering av delregnskapene» [Norges Bank's balance sheets 1817-1945: consolidation of subaccounts] (Staff Memo 11/2013 with English summary) presents details of the accounts data and the methods used in preparing consolidated annual balance sheets for Norges Bank for the period 1817-1892. 
I "Norges Banks balanse 1817-1945: Konsolidering av delregnskapene" (Staff Memo 11/2013) er det redegjort for det detaljerte regnskapsgrunnlaget og metodene for oppstilling av konsoliderte årsbalanser for Norges Bank for perioden 1817-1892.
Norges Bank's published annual balance sheets (in thousands of NOK) are shown for the period 1893-1939. 
For perioden 1893 fram til 1939 gjengis Norges Banks publiserte årsbalanser (i tusen kroner).
Detailed annual balance sheets (in NOK) and monthly balance sheet extracts (in millions of NOK) are shown for the Bank's operations in Oslo during the Second World War, and annual balance sheets for the Bank's «operations in free Norway and London» (in thousands of NOK). 
For årene under annen verdenskrig vises detaljerte årsbalanser (i kroner) og månedsbalanseutdrag (i millioner kroner) for virksomheten i Oslo, samt årsbalanser for «virksomheten i det frie Norge og i London» (i tusen kroner).
Since the monthly balance sheets up to the end of 1977 were published in thousands of NOK, the data are presented with three decimal places of precision. 
Siden månedsbalansene fram til slutten av 1977 ble publisert i tusen kroner er presisjonsnivået i dataene for denne perioden gitt med tre desimaler.
As publication formats for the monthly balance sheets have changed over time, the accounts data are presented in a number of files. 
På grunn av ulike publiseringsformater for månedsbalansene over tid er regnskapsdataene fordelt på seks filer.
Table texts and footnotes in the tables are presented as far as possible as they appeared in the original monthly balance sheets. 
Det er i størst mulig grad benyttet tabelltekster og fotnoter slik de framkom i månedsbalansene.
There have been extensive changes in accounting principles since 1945. 
Endringene i regnskapsprinsippene i perioden etter 1945 har vært omfattende.
Some of these changes are reflected in footnotes. 
De er i noen grad reflektert i fotnoter.
The most important changes in accounting principles over the past thirty years are: 
De mest sentrale endringer i benyttede regnskapsprinsipper de siste tretti årene har vært:
1985: Replacement of cash basis accounting by accrual basis accounting. 
1985: Kontantprinsippet avløses av regnskapsprinsippet.
1994: Fixed assets are capitalised and written down instead of being entered as an expense upon procurement. 
1994: Varige driftsmidler aktiveres og avskrives mens de tidligere ble kostnadsført fortløpende ved anskaffelse.
1999: Securities valued at market value rather than at either market value or average purchase price, whichever was lowest. 
1999: Verdipapirer blir verdsatt til markedsverdi mens de tidligere ble verdsatt til den laveste av markedsverdi og gjennomsnittlig anskaffelseskost.
1999: Gold valued at real value, defined as 20% below market value rather than valued at historical purchase price. 
1999: Gull blir verdsatt til virkelig verdi som er definert å ligge 20% under markedsverdi mens gull tidligere ble verdsatt til historisk kostpris.
2002: Gold valued at market value. 
2002: Gull blir verdsatt til markedsverdi.
2004: Gold reserves at Norges Bank are no longer part of the international reserves and most of the gold holdings are sold. 
2004: Gullbeholdningen tas ut av internasjonale reserver og det meste av gullbeholdningen blir solgt.
Norges Bank’s gold holdings now comprise a gold collection valued at the market value prevailing at the time the purpose of the collection was redefined as long-term ownership. 
Norges Banks beholdning av gull begrenser seg til en gullsamling verdsatt til markedsverdien på det tidspunktet formålet med samlingen endret karakter til langsiktig eie.
2005: Up to January 2005, Norges Bank’s results were broken down into expenses, valuation changes and income. 
2005: Fram til januar 2005 ble resultatet fordelt på kostnader, kursreguleringer og inntekter.
From February, the cumulative profit/loss is shown on one line. 
Fra februar vises akkumulert resultat på én linje.
2008: Cash collateral received is recorded on the balance sheet. 
2008: Mottatte sikkerheter i kontanter blir innregnet i balansen.
Collateral in the form of securities is also recorded on the balance sheet if reinvested. 
Det samme gjelder sikkerhet i form av verdipapirer dersom de blir reinvestert.
2011: Norges Bank's monthly balance sheet has been restated in accordance with IFRS (International Financial Reporting Standards). 
2011: Norges Banks balanse er omarbeidet til IFRS (International Financial Reporting Standards).
Author: by Alexander Flatner Series: Economic Commentaries Number: 3/2009 
Forfatter: av Aleksander Flatner Serie: Aktuell kommentar Nummer: 3/2009
Economic commentaries 3/2009 (PDF 1.5 Mb) 
Aktuell kommentar 3/2009 (PDF 1,5 Mb)
Introductory statement at the hearing before the Standing Committee on Finance and Economic Affairs of the Storting (Norwegian parliament) on 14 May 2009. 
Innledning til høring i Stortingets finanskomité 14. mai 2009
The statement is based on Norges Bank’s Annual Report for 2008, Monetary Policy Report 1/2009 and the Executive Board’s assessments in the period to the monetary policy meeting on 6 May. 
Innledningen bygger på Norges Banks ”Årsmelding og rekneskap 2008”, Pengepolitisk rapport 1/09 og hovedstyrets vurderinger fram til rentemøtet 6. mai.
Charts in pdf-format (303 kB) 
Figurer i pdf-format (308 kB)
I would like to thank the Chairman of the Committee for this opportunity to report on monetary policy in connection with the Storting’s deliberations on the Government’s Credit Report. 
Takk til komiteens leder, og takk for anledningen til å gjøre rede for utøvelsen av pengepolitikken i forbindelse med Stortingets behandling av regjeringens kredittmelding.
My statement is based on Norges Bank’s Annual Report, but is also updated based on the Executive Board’s assessments in the period to the previous monetary policy meeting and new information received to date. 
Redegjørelsen bygger på bankens årsmelding, men er oppdatert med hovedstyrets vurderinger fram til forrige rentemøte og ny informasjon fram til i dag.
I also refer to this year’s report from Norges Bank Watch, a group of experts that evaluates Norges Bank’s conduct of monetary policy. 
Jeg ser også hen til årets rapport med vurderinger fra det såkalte Norges Bank Watch, som er en gruppe fagfolk som overvåker vår rentesetting.
The operational target is annual consumer price inflation of close to 2.5 per cent over time. 
Det operative målet er en årsvekst i konsumprisene som over tid er nær 2,5 prosent.
The inflation target is an anchor for inflation expectations in the foreign exchange market, for the social partners in connection with wage settlements and for those setting prices for goods and services. 
Inflasjonsmålet er et anker for forventningene om fremtidig inflasjon i valutamarkedet, for partene i inntektsoppgjørene og for de som setter priser på varer og tjenester.
In recent years, average inflation has been fairly close to, but somewhat lower than, the target of 2.5 per cent. 
De siste årene har inflasjonen i gjennomsnitt vært ganske nær, men noe lavere enn, målet på 2,5 prosent.
In April this year, CPI inflation was 2.9 per cent. 
I april i år var veksten i KPI 2,9 prosent.
Inflation measured by the CPI varies somewhat from month to month, primarily reflecting wide fluctuations in energy prices, but also other temporary disturbances amplify the variations. 
Prisveksten målt ved KPI svinger en del fra måned til måned, i første rekke som følge av store utslag i energiprisene, men også andre midlertidige forstyrrelser bidrar til svingningene.
CPIXE inflation shows developments in the consumer price index adjusted for tax changes and excluding temporary changes in energy prices. 
KPIXE viser utviklingen i konsumprisindeksen justert for avgiftsendringer og uten midlertidige endringer i energiprisene.
This indicator provides a better picture of underlying inflation. 
Denne indikatoren gir et bedre bilde av den underliggende prisveksten.
By this measure, underlying inflation peaked at 3 per cent last autumn. 
Målt slik nådde prisveksten en topp på 3 prosent i fjor høst.
Underlying inflation has since slowed somewhat and was 2.7 per cent in April. 
Siden har den underliggende prisveksten avtatt noe og var i april 2,7 prosent.
Interest rates increase in favourable periods when inflation is expected to rise and when growth and inflation recede. 
Renten går opp i gode tider når vi venter at inflasjonen vil tilta og ned når vekst og inflasjon avtar.
The interest rate is a rough instrument that we can use to keep inflation in check over time and thereby contribute to smoothing fluctuations in output and employment. 
Renten er et grovt virkemiddel, som vi kan bruke til å holde inflasjonen i sjakk over tid og slik bidra noe til å jevne ut svingninger i produksjon og sysselsetting.
We have seen that when the interest rate is increased to curb the rise in prices for goods and services, interest rate-setting also contributes to stabilising asset prices. 
Vi har sett at når renten settes opp for å dempe stigningen i prisene på varer og tjenester, virker rentesettingen også til å stabilisere formuesprisene.
The task of steering inflation is in itself a demanding one. 
Oppgaven med å styre inflasjonen er i seg selv krevende.
The instrument at our disposable must not be overburdened by too many tasks. 
Virkemiddelet vi har, må ikke bli lesset over med for mange oppgaver.
There is a division of responsibility for economic policy. 
Det er en arbeidsdeling i den økonomiske politikken.
Wage formation and economic structures and incentives lay the basis for how efficiently labour and other real economic resources are used in the long term. 
Lønnsdannelsen og økonomiens strukturer og insentiver legger grunnlaget for hvor godt og effektivt vi utnytter arbeidskraften og andre realressurser på lang sikt.
Monetary policy steers inflation in the medium and long term and can in addition contribute to smoothing fluctuations in output and employment. 
Pengepolitikken styrer inflasjonen på mellomlang og lang sikt og kan i tillegg bidra til å jevne ut svingninger i produksjon og sysselsetting.
The central government budget – growth in government expenditure – influences the real krone exchange rate and the size of the internationally exposed sector in the long term. 
Statsbudsjettet – veksten i offentlige utgifter – påvirker den reelle kursen på kronen og størrelsen på det konkurranseutsatte næringslivet på lang sikt.
The fiscal rule – the fiscal policy guidelines – enhances the predictability of petroleum revenue spending in the Norwegian economy even when the budget from one year to the next is used to stabilise economic developments and even when the automatic stabilisers are allowed to operate. 
Handlingsregelen – retningslinjen for finanspolitikken – bidrar til forutsigbarhet om bruken av oljeinntekter i norsk økonomi, selv når budsjettet fra år til år aktivt brukes til å stabilisere den økonomiske utviklingen og selv når de automatiske stabilisatorene får virke.
A fairly steady phasing-in of petroleum revenues over time curbs the impact on the krone and reduces the risk of abrupt and sizeable structural shifts between the international exposed and sheltered sectors. 
En temmelig jevn innfasing over tid demper utslagene i kronen og reduserer risikoen for brå og store omstillinger mellom konkurranseutsatte og skjermede næringer.
In this way, the framework contributes to more stable expectations concerning, among other things, developments in the krone exchange rate and competitiveness. 
På den måten bidrar rammeverket til mer stabile forventninger, blant annet om utviklingen i kronekursen og konkurranseevnen.
The krone floats and fluctuates somewhat, and has shown a tendency to appreciate in favourable times and fall in value in response to negative shocks. 
Den har hatt en tendens til å styrke seg i gode tider og falle i verdi ved negative forstyrrelser.
Nonetheless, budgetary policy and the petroleum fund mechanism contribute to stability in the krone. 
Likevel bidrar budsjettpolitikken og oljefondsmekanismen til stabilitet i krona.
This can be seen clearly when comparing movements in the krone in recent years with currencies of other open economies with substantial exports of raw materials, such as Australia and New Zealand. 
Det ser vi tydelig hvis vi sammenligner utviklingen i krona de senere år med valutaer til andre åpne økonomier som eksporterer mye råvarer, som Australia og New Zealand.
The economic turnaround in Norway occurred just over a year ago. 
Konjunkturen i Norge snudde for litt over ett år siden.
House prices had started to fall, growth in consumption subsequently came to a halt and housing starts declined. 
Boligprisene hadde begynt å falle, veksten i forbruket stoppet etter hvert opp og igangsettingen av boligbygg gikk ned.
Up to autumn 2008, it appeared that capacity utilisation in the Norwegian economy would most likely decline to a normal level, inflation would stabilise around 2½ per cent and the key rate ahead could be held at what we consider to be a normal level – between 5 and 6 per cent. 
Fram mot høsten i fjor så det ut til at kapasitetsutnyttingen i norsk økonomi mest trolig ville avta mot et normalt nivå, inflasjonen ville stabilisere seg rundt 2½ prosent, og styringsrenten kunne holdes på det vi regner som et normalt nivå – mellom 5 og 6 prosent.
In September 2008, the turbulence in financial markets erupted into a full-blown global crisis. 
I september i fjor slo uroen i finansmarkedene ut i full krise verden over.
The failure of Lehman Brothers on 15 September last year triggered a confidence crisis in financial markets. 
Konkursen i Lehman Brothers 15. september i fjor utløste en tillitskrise i finansmarkedene.
The crisis abroad rapidly fed through to the Norwegian economy. 
Krisen ute fikk raskt virkning her hjemme.
Our banks and the flow of credit and funds are tightly interwoven with foreign markets. 
Våre banker og flyten av lån og penger er tett vevd sammen med markedene ute.
Banks’ foreign funding became expensive and almost dried up. 
Bankenes finansiering i andre land ble dyr og stoppet nesten opp.
In response, banks increased interest rates on loans to businesses and households, and they tightened the lending tap. 
De reagerte med å øke rentene til bedrifter og husholdninger, og de skrudde til lånekranen.