natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The fund’s return was in line with the return on its benchmark portfolio. 
Fondets samlede avkastning var på linje med avkastningen til referanseporteføljen som Finansdepartementet har fastsatt.
The market value of the fund rose 29 billion kroner to 2,792 billion kroner. 
Markedsverdien av fondet steg med 29 milliarder kroner til 2 792 milliarder kroner i andre kvartal.
This was partially offset by the negative quarterly return of 155 billion kroner. 
I motsatt retning trakk fondets negative avkastning markedsverdien ned med 155 milliarder kroner.
The single worst-performing investment was in oil producer BP. 
Enkeltinvesteringen med det største verdifallet var i oljeselskapet BP, der aksjekursen ble halvert i andre kvartal.
The company’s oil spill in the Gulf of Mexico in April was the largest in U.S. history and BP’s share price halved in the second quarter. 
Selskapets oljeutslipp i Mexicogolfen etter eksplosjonen på boreriggen Deepwater Horizon 20. april er det største i USAs historie.
“The spill put the spotlight on safety standards in the oil industry,” says Slyngstad. 
– Oljeutslippet satte søkelyset på sikkerhetskrav i oljeindustrien.
“NBIM supports the board of BP’s commitment to ensure that safe and reliable operations top the company’s set of priorities. 
NBIM støtter målsettingen til styret i BP om at trygg og pålitelig drift skal være selskapets viktigste prioritering.
Dear students and other attendees 
Kjære studenter og andre tilhørere.
Allow me to start by thanking you for the invitation to give the Schweigaard lecture for new students and others at the Department of Economics at the University of Oslo. 
La meg begynne med å takke for invitasjonen til å holde Schweigaard-forelesningen for nye studenter og for andre ved Økonomisk institutt her på Universitetet i Oslo.
Rather than reminisce about my days as a student, I will talk about the subject you will be studying and the economy which you will be using your knowledge to understand. 
I stedet for å mimre om min egen studietid, skal jeg heller snakke om faget dere skal studere, og om den økonomien dere etter hvert vil bruke kunnskapen til å forstå.
The world has just witnessed the most severe economic crisis since the 1930s. 
Verden har nettopp vært vitne til den største økonomiske krisen siden 1930-tallet.
Many countries that were affected by the crisis appear to be recovering. 
Mange land som ble rammet av krisen, er trolig i ferd med å hente seg inn igjen.
Continued turbulence in international financial markets is nevertheless fuelling uncertainty about developments ahead. 
Fortsatt uro i de internasjonale finansmarkedene skaper likevel usikkerhet om utviklingen framover.
The prospects for Europe are particularly uncertain. 
Utsiktene for Europa er særlig usikre.
Many countries are struggling with high public debt and low confidence. 
Mange land sliter med høy statsgjeld og liten tillit.
A number of countries are forced to make substantial cuts in welfare spending and raise taxes. 
Flere land er tvunget til å stramme betydelig inn i velferdsordninger og heve skattene.
The financial crisis started with problems in the US subprime mortgage market. 
Finanskrisen startet med problemer i det amerikanske markedet for boliglån med lav kredittkvalitet.
There were few, if any, observers who foresaw that problems in a small segment of the US housing market could result in such dramatic consequences for economic developments throughout the world. 
Det var få, om noen, som forutså at problemer i en liten del av det amerikanske boligmarkedet kunne få så dramatiske konsekvenser for den økonomiske utviklingen verden over.
Economists, politicians and most people have in its wake asked how this could happen. 
Økonomer, politikere og folk flest har i etterkant spurt seg hvordan dette kunne skje.
It may be that the desire to understand has led to a rising number of young people who want to study economics. 
Kan hende er det et ønske om å forstå som har gjort at stadig flere unge ønsker å utdanne seg til økonomer.
That would be a positive effect of the crisis. 
Det er i så fall en positiv virkning av krisen.
Why study economics? 
Hvorfor studere samfunnsøkonomi?
The British economist Arthur Cecil Pigou once noted what he considered to be the true purpose of economics in society: 
Den engelske økonomen Arthur Cecil Pigou påpekte en gang hva han ser som fagets egentlige formål i samfunnet:
“The complicated analyses which economists endeavour to carry through are not mere gymnastics. 
”De kompliserte analysene som økonomer prøver å gjennomføre, er ikke bare gymnastiske øvelser.
They are instruments for the bettering of human life. 
De er virkemidler for å skape et bedre menneskeliv.
The misery and squalor that surround us, the injurious luxury of some wealthy families, the terrible uncertainty overshadowing many families of the poor—these are evils too plain to be ignored. 
Den ulykke og elendighet som omgir oss, den skadelige luksus hos noen rike familier, den forferdelige usikkerhet som henger over mange familier blant de fattige – dette er onder som er altfor åpenbare til at man kan overse dem.
By the knowledge that our science seeks it is possible that they may be restrained. 
Gjennom den kunnskap som vår vitenskap søker er det mulig at de kan begrenses.
Out of the darkness light! 
Av mørket skal det komme lys!
To search for it is the task, to find it perhaps the prize, which the "dismal science of Political Economy" offers to those who face its discipline”. 
Å søke det er oppgaven, å finne det kanskje belønningen som ’samfunnsøkonomiens dystre vitenskap’ tilbyr dem som underkaster seg dens disiplin.”
Most of us may find these words rather grandiloquent. 
Dette er kanskje litt store ord for de fleste av oss.
Economics is a subject that makes positivistic attempts to explain the interaction between firms, households and government. 
Samfunnsøkonomi er et fag som positivt forsøker å forklare hvordan bedrifter, husholdninger og stater virker sammen.
But the subject can also in more normative terms be used to indicate how society and markets should be organised. 
Men faget kan også mer normativt brukes til å si noe om hvordan samfunn og markeder bør organiseres.
It took many years for economics to gain its own department at the University of Oslo. 
Det tok mange år før samfunnsøkonomi fikk sitt eget institutt her ved Universitetet i Oslo.
In the 1800s, political economy, as it was called at that time, was initially placed under the faculty of law. 
Faget lå opprinnelig inn under Det juridiske fakultet på 1800-tallet og het den gang statsøkonomi.
It was not until 1932 that the University Institute of Economics was established as a department in its own right. 
Først i 1932 ble et eget økonomisk institutt opprettet.
Many attempts have been made to define economics. 
Det er gjort mange forsøk på å definere faget.
In the 1930s, the British economist Lionel Robbins stated that: 
Den engelske økonomen Lionel Robbins uttalte på 1930-tallet at
”Economics is the study of the use of scarce resources that have alternative uses”. 
”samfunnsøkonomi er studiet av anvendelse av knappe ressurser til alternative formål.”
This definition may seem rather abstract - and does not perhaps capture aspects of the subject that are important today. 
Denne definisjonen kan nok fremstå som litt abstrakt, og den fanger nok ikke opp sider ved faget som i dag fremstår som viktige.
To illustrate the breadth and application of the subject, an alternative may be to list some of the questions that an economist can contribute to elucidating or provide a decision-making basis for. 
For å illustrere fagets bredde og anvendelse kan et alternativ derfor være å liste opp noen spørsmål som samfunnsøkonomien kan bidra til å kaste lys over, eller gi et beslutningsgrunnlag for.
The issues of relevance today may for example include the following: 
Av mer eller mindre dagsaktuelle saker kan det for eksempel være spørsmål som;
Is it economically profitable to build a power line through Hardanger? 
Er det samfunnsøkonomisk lønnsomt å bygge en kraftledning gjennom Hardanger?
How should we weigh the value of untouched nature against the cost of using alternative power supply systems? 
Hvordan skal vi veie verdien av uberørt natur mot kostnadene ved å benytte andre alternativer for strømforsyning?
How can CO2 emissions be reduced while minimising the impact on living standards and employment? 
Hvordan kan vi redusere utslippene av CO2 på en slik måte at folks levestandard og jobber rammes minst mulig?
While engineers have valuable knowledge about the technological aspects, economists can analyse how pricing and taxation can be used to reduce emissions 
Mens ingeniører har verdifull kunnskap om de teknologiske sidene, kan samfunnsøkonomer bidra til å analysere hvordan pris eller avgift kan brukes til å redusere utslippene
What are the consequences of increasing oil revenue spending in Norway? 
Hva er konsekvensene av å bruke mer oljepenger i Norge?
Over the past 10-20 years, a theme at the forefront of economic policy debate in Norway has been how fast we should spend petroleum revenues. 
De siste 10-20 årene har et hovedtema i den økonomisk politiske debatten vært hvor raskt vi skal bruke de norske oljepengene.
How can we ensure that many generations benefit from this wealth? 
Hvordan kan vi sikre at flere generasjoner får nytte av rikdommen?
What structural changes will occur in the domestic economy if we increase petroleum revenue spending? 
Hvilke omstillinger i den innenlandske økonomien får vi når vi øker bruken av oljepenger?
What were the causes of the financial crisis? 
Hva var årsakene til finanskrisen?
How can we prevent history from repeating itself? 
Hvordan kan vi motvirke at historien gjentar seg?
How can the authorities promote sound and stable economic growth and the efficient use of society’s resources? 
Hvordan kan myndigheter fremme god og stabil økonomisk vekst og effektiv bruk av samfunnets ressurser?
The last question has been the subject of debate for centuries. 
Sistnevnte spørsmål har vært gjenstand for debatt gjennom århundrer.
The prevailing view has shifted over time. 
Det rådende synet har gått i bølger.
Crises and recessions have often spurred new recognitions and new thoughts. 
Kriser og nedgangstider har ofte bidratt til nye erkjennelser og tanker.
Anton Martin Schweigaard, the lawyer and economist who has given this lecture its name, has been referred to as “the champion of 19th century economic liberalism in Norway”. 
Anton Martin Schweigaard, juristen og økonomen som har gitt denne forelesningen sitt navn, har blitt kalt ”føreren for det 19. århundres økonomiske liberalisme i Norge”.
(3) Schweigaard taught statistics and economics at the University of Oslo from 1836 and was a staunch advocate of free trade. 
(3) Schweigaard underviste i statistikk og statsøkonomi ved Universitet i Oslo fra 1836, og var en særlig forkjemper for fri handel.
The Scottish moral philosopher Adam Smith laid the conceptual foundation for economic liberalism in his book The Wealth of Nations. 
Skotten og moralfilosofen Adam Smith la i boken The Wealth of Nations idégrunnlaget for den økonomiske liberalismen.
According to Adam Smith, economic decisions should be left to individuals. 
I følge Adam Smith burde økonomiske beslutninger overlates til den enkelte borger.
Market forces, or “the invisible hand”, should be allowed to function. 
Markedskreftene, eller ’den usynlige hånd’, skulle få virke.
Economic liberalism was a reaction to the prevailing mercantilist doctrine of the time, where state control by means of tariff protection, monopolies and other privileges was aimed at promoting certain industries. 
Den økonomiske liberalismen var en reaksjon på den rådende merkantilismen, hvor statlig styring gjennom tollbeskyttelse, monopoler og andre privilegier skulle fremme prioriterte næringer.
Schweigaard also strongly criticised government control: 
Schweigaard tok også et kraftig oppgjør med den statlige styringen:
“There is hardly a trace of the multitude of unnatural industrial plants that it wanted to promote. 
”Neppe er Spor tilbage af den Flerhed av unaturlige Industrianlæg som den vilde fremtvinge.
That is how powerless we are when we seek to determine the law of nature rather than follow its prescriptions.” 
Saa afmægtige er vi, naar vi vilde foreskrive Naturen love istedet for at følge dens Anvisninger.”
The ideals of free competition and a passive state predominated up to World War I, even though not everyone shared this view. 
Idealene om fri konkurranse og en passiv stat stod sterkt fram til første verdenskrig, selv om ikke alle delte dette synet.
The radical German economist and philosopher Karl Marx believed that competition and big industry led to falling profit rates and predicted that it would lead to the collapse of capitalism. 
Den radikale tyske økonomen og filosofen Karl Marx mente at konkurranse og stordrift førte til fallende profittrater, og spådde at det til slutt ville felle hele det kapitalistiske system.
(5) In pace with stock market crashes and deep depressions in the 1920s and 1930s, confidence in free market forces waned. 
(5) I takt med børskrakk og dyp depresjon på 1920- og 30-tallet, falt tilliten de frie markedskreftene.
The British economist John Maynard Keynes’ theories of economic management set a new standard for post-war economic thinking. 
Den britiske økonomen John Maynard Keynes teorier om styring av økonomien satte en ny standard for den økonomiske tenkningen etter andre verdenskrig.
Keynes argued that a decentralised market economy alone would not be stable. 
Keynes hevdet at en desentralisert markedsøkonomi alene ikke ville være stabil.
He advocated in particular that government should stimulate the economy in adverse periods by increasing government spending. 
Han la særlig vekt på at myndighetene burde stimulere økonomien i dårlige tider ved å øke pengebruken over statsbudsjettet.
Such a countercyclical policy was necessary in order to ensure that the market economy could again function effectively. 
En slik motkonjunkturpolitikk måtte til for å sikre at markedsøkonomien igjen kunne virke godt.
Keynes’ theories gave support to an era of more state planning and control. 
Keynes teorier ga støtet til en æra med mer statlig planlegging og styring.
Some countries went farther than others. 
Noen land gikk lenger enn andre.
In Norway, the first Nobel laureate in economics Ragnar Frisch was an important agenda-setter. 
Her hjemme var Ragnar Frisch, den første nobelprisvinneren i økonomi, en viktig premissleverandør.
Frisch, who worked here in this department, wanted to make the subject more scientific by using mathematics and statistics. 
Frisch, som hadde sitt virke her på instituttet, ønsket å gjøre faget mer vitenskapelig ved hjelp av matematikk og statistikk.
According to Frisch, economic theory should be expressed by mathematical models and supported by quantified relationships. 
I følge ham burde økonomisk teori uttrykkes ved matematiske modeller, og støttes opp av tallfestede sammenhenger.
He made a substantial contribution to the development of accounts for the nation as a whole – national accounts. 
Han bidro sterkt til utviklingen av et regnskap for nasjonen som helhet – et nasjonalregnskap.
When economists worldwide discuss concepts such as gross domestic product, private consumption and investment, this can to a large extent be attributed to Frisch. 
Når økonomer verden over i dag snakker om begreper som bruttonasjonalprodukt, privat konsum og investeringer, kan det i stor grad tilskrives Frisch.
Together with Trygve Haavelmo, also a Nobel laureate in economics, Frisch contributed to giving the Department of Economics at the University of Oslo a proud past. 
Sammen med Trygve Haavelmo, også nobelprisvinner i økonomi, har Frisch bidratt til å gi Økonomisk institutt her på Blindern en stolt fortid.
Frisch was sceptical as to whether market forces alone would ensure an efficient distribution of resources. 
Frisch var skeptisk til at markedskreftene alene ville sørge for en effektiv fordeling av ressursene.
Equipped with new tools, he saw the economist as a sort of social engineer who, with the help of mathematical models, detailed accounts and proposals for regulation, management and control, could assist government and parliament in improving living standards and welfare. 
Med nye redskaper for hånden så han på økonomer som en type samfunnsingeniører, som ved hjelp av matematiske modeller, detaljerte regnskap og forslag til reguleringer, styring og kontroll kunne bistå regjering og Storting til å fremme levestandard og velferd.
Confidence in government planning and management marked Norwegian economic policy in the 1950s, 60s and 70s. 
Tiltro til planlegging og styring preget norsk økonomisk politikk på 1950- 60- og 70-tallet.
The following quote from his presentation of the central government budget in 1946 reflects his ambitions: 
Følgende sitat fra hans fremleggelse av statsbudsjettet i 1946 viser ambisjonene:
“People have gradually managed to free themselves from the oppression of the forces of nature through scientific and technical progress. 
”Menneskene har etter hvert gjennom vitenskapelige og tekniske framsteg klart å fri seg fra naturkreftenes voldsherredømme.
They have succeeded in breaking the chains of nature that have restrained humanity. 
De har klart å sprenge de bånd som naturen har lagt over menneskenes liv.
It would be a step towards greater freedom if we could liberate ourselves from the blind submission to the randomness in economic life, which seems to the individual to be a force of nature. 
Det ville være et steg mot økt frihet å kunne frigjøre oss fra den blinde underkastelse av tilfeldighetene i det økonomiske liv, som overfor den enkelte synes å virke som naturkrefter.
We must seek to master economic forces rather than being mastered by them. 
Vi må søke å gjøre oss til herre over de økonomiske krefter, i stedet for å bli behersket av dem.
To this end, a deliberate, planned and coordinated economy is necessary.” 
Til det kreves en målbevisst og planmessig samordningsøkonomi.”
Norway was among the countries that went particularly far in developing an economy with a high degree of centralised coordination and control. 
Norge var blant de landene som gikk særlig langt i å utvikle en økonomi med sterk sentral koordinering og styring.
It may perhaps be said that this work culminated in the 1973 proposal to establish an incomes policy council. 
Vi kan kanskje si at dette arbeidet kulminerte i 1973 i forslaget om å opprette et inntektspolitisk råd.
The social partners were to undertake a commitment to keep negotiated wage increases within specific limits. 
Partene i arbeidslivet skulle forplikte seg til å holde lønnsoppgjørene innenfor bestemte rammer.
It was the last wall in the structure erected after the war. 
Det var den siste veggen i byggverket som ble reist etter krigen.
Other elements were: 
Andre elementer var:
fiscal policy – the management of public spending and revenues – was oriented towards full employment 
Statsbudsjettet – statens utgifter og inntekter – skulle rettes mot å sikre full sysselsetting
channelling of loans through state banks 
Kanalisering av lån via statsbankene
regulation of cross-border capital movements 
Regulering av kapitalbevegelser over landegrensene
low nominal interest rates stipulated by the government authorities 
Lavt nominelt rentenivå, fastsatt av statsmyndighetene
an active business policy through state ownership and state grants and subsidies. 
Aktiv næringspolitikk gjennom statlig eie og statlige støtte- og subsidieordninger
There was just too much state control and coordination. 
Det ble tross alt for mye styring, samordning og koordinering.
Today, 40 years later, little remains of the management system that was built after the war. 
Det er nå, snart 40 år senere, kanskje ikke så mye igjen av styringssystemet som ble bygget opp etter krigen.
The structure was not sufficiently robust. 
Byggverket var ikke solid nok.
Detailed management and regulation of the economy was not able to deliver sustainable growth and welfare. 
Detaljert styring og regulering av økonomien kunne ikke gi varig vekst og velstand.
On the contrary, the result was poor efficiency and wide fluctuations in the Norwegian economy in the 1970s and 1980s. 
Tvert i mot, vi fikk dårlig effektivitet og store svingninger i norsk økonomi på 1970- og 80-tallet.
The way the economy is organised has changed considerably over the past 20-25 years. 
Det har skjedd store endringer i måten vi organiserer vår økonomi de siste 20-25 årene.
It would therefore be incorrect to say that one economic model has applied to Norway through the post-war period. 
Det er derfor feil å snakke om en norsk økonomisk modell som har vært gjeldende for hele etterkrigstiden.
Experience has shown that fiscal policy alone cannot ensure a high level of employment. 
Vi har erfart at budsjettstyringen ikke alene kan sikre høy sysselsetting.
The structure of the labour market and of wage formation is probably of greater importance. 
Strukturene i arbeidsmarkedet og lønnsdannelsen betyr tidvis trolig mer.
The krone no longer has a fixed value relative to other currencies. 
Kronen har ikke lenger en fast verdi i forhold til andre valutaer.
Its value is determined from one minute to the next based on supply and demand. 
Verdien fastsettes fra minutt til minutt, ut fra etterspørsel og tilbud.
We say that the krone is floating. 
Vi sier at kronen flyter.
At the same time, the tax system has become more efficient. 
Samtidig har skattesystemet blitt mer effektivt.
Tax rates are lower and the tax base broader. 
Skattesatsene er blitt lavere og skattegrunnlaget bredere.
State ownership in the Norwegian business sector remains extensive, but the management of ownership has been completely changed. 
Statens eie i norsk næringsliv er fortsatt omfattende, men forvaltningen av eierskapet er lagt helt om.
A number of markets in which the state used to be the sole owner have been opened up to the private sector. 
Flere markeder der staten før var eneste eier, er åpnet opp for private aktører.
The competition in the power and telecom markets and in aviation and broadcasting that you would regard as a matter of course today did not emerge until the 1980s. 
Konkurransen i kraftmarkedet, telemarkedet, i luftfarten og i etermediene, som dere i dag vil se som selvsagt, kom først fra 1980-tallet.
State-owned companies were listed on the stock exchange and unprofitable enterprises are no longer kept artificially afloat. 
Statlige selskaper gikk på børs, samtidig som ulønnsomme virksomheter ikke lenger holdes kunstig i live.
Norwegian businesses also face increasing global competition. 
Norske bedrifter møter også stadig større konkurranse utenfra.
International agreements, through our close collaboration with the EU and through the World Trade Organisation, have provided for freer flows of labour, goods, services and capital in and out of the country. 
Internasjonale avtaler, som kom til gjennom vårt nære samarbeid med EU og gjennom den internasjonale handelsorganisasjonen WTO, har åpnet for at arbeidskraft, varer, tjenester og kapital kan flyte friere inn og ut av landet.
Last but not least, rules and principles for economic policy were introduced in Norway, as in other countries, to prevent policy decisions based on shorter-term considerations and shifting preferences. 
Og sist, men ikke minst, ble det i Norge, som i andre land, innført regler og prinsipper for den økonomiske politikken for å unngå at den blir styrt av mer kortsiktige hensyn og svingende preferanser.
The Norwegian economist Finn Kydland, who is from my home district of Rogaland, received the Nobel Prize in economics for his study showing that economic performance can be improved if policymakers can commit to a pre-established set of credible policy rules. 
Den norske økonomen (og rogalendingen) Finn Kydland har fått nobelprisen i økonomi for å ha påpekt at myndighetene kan oppnå bedre resultater i den økonomiske politikken hvis de på forhånd kan binde seg til troverdige handlingsregler.
the fiscal rule 
Handlingsregelen for budsjettpolitikken
a floating exchange rate 
Flytende valutakurs
inflation targeting 
Inflasjonsstyring