natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The interviews were largely conducted in January. 
Intervjuene ble hovedsakelig gjennomført i januar.
Report from Norges Bank's regional network 1/2015 
Rapport fra Regionalt nettverk 1/2015
Series: Foreign exchange reserves Number: 4/2014 
Serie: Valutareserver Nummer: 4/2014
Report fourth quarter 2014 (PDF 856.8 Kb) 
Rapport for fjerde kvartal 2014 (PDF 801,1 Kb)
Series: Annual Report Number: 2014 
Serie: Årsmelding Nummer: 2014
Annual Report 2014 (PDF 3.0 Mb) 
Årsmelding 2014 (PDF 3,1 Mb)
The depreciation of the Norwegian krone against most of the major currencies in the Bank's foreign exchange reserves resulted, when translated into NOK, in a foreign exchange gain of NOK 57.4bn in 2014. 
Svekkelsen av den norske kronen mot de fleste hovedvalutaene i valutareservene har – omregnet til norske kroner – ført til en valutagevinst på 57,4 milliarder kroner i 2014.
In 2013, exchange rate effects resulted in a foreign exchange gain of NOK 25.0 billion for the foreign exchange reserves. 
I 2013 ga valutaeffekter en valutagevinst på 25,0 milliarder kroner for valutareservene.
Total comprehensive income of NOK 89.2bn contributed to an increase in equity to NOK 215.9bn. 
Totalresultatet på 89,2 milliarder kroner var med på å øke egenkapitalen til 215,9 milliarder kroner.
In line with the current guidelines for provisions and allocations of Norges Bank's profit, the Bank's total profit will be transferred, with NOK 57.9bn to the Adjustment Fund and NOK 31.3bn to the Transfer Fund. 
I tråd med gjeldende retningslinjer for avsetning og disponering av resultatet til Norges Bank, vil totalresultatet bli overført med 57,9 milliarder kroner til kursreguleringsfondet og 31,3 milliarder kroner til overføringsfondet.
This implies a transfer to the Treasury of NOK 10.4bn based on values at December 2014. 
Dette tilsier en overføring på 10,4 milliarder kroner til statskassen med utgangspunkt i verdier per desember 2014.
In the financial statements, the transfer to the Treasury is reclassified from Equity to Other liabilities. 
I regnskapet er overføringen til statskassen omklassifisert fra egenkapital til annen gjeld.
Norges Bank's equity after the transfer to the Treasury stands at NOK 205.5bn. 
Egenkapital etter overføring til statskassen er 205,5 milliarder kroner.
The foreign exchange reserves constitute Norges Bank's main asset (excluding the Government Pension Fund Global (GPFG), which has no effect on the Bank's results). 
Valutareservene er Norges Banks dominerende eiendel, når en ser bort fra Statens pensjonsfond utland som ikke har innvirkning på Norges Banks resultat.
In addition, the Bank holds domestic deposits from the government and banks. 
I tillegg har Norges Bank innenlandske innskudd fra staten og banker.
The Bank's assets are primarily in foreign exchange, whereas its liabilities are primarily in NOK. 
Eiendelene til banken er i hovedsak plassert i valuta, mens gjelden primært er i norske kroner.
Norges Bank's income principally comprises net income from financial instruments related to the Bank's foreign exchange reserves. 
Inntektene til Norges Bank består i hovedsak av netto inntekt fra finansielle instrumenter knyttet til valutareservene.
Norges Bank's financial statements include the financial reporting for the GPFG. 
Regnskapet til Norges Bank omfatter regnskapsrapportering for Statens pensjonsfond utland.
This will be presented in a separate press release in connection with the publication of the GPFG annual report for 2014. 
Denne blir presentert i egen pressemelding i forbindelse med offentliggjøring av Statens pensjonsfond utlands årsrapport for 2014.
Annual Report of the Executive Board and financial statements 2014 
Noregs Bank Årsmelding og rekneskap 2014
The Government Pension Fund Global (GPFG) returned 7.6 percent, or NOK 544 billion, in 2014. 
Statens pensjonsfond utland fikk i 2014 en avkastning på 7,6 prosent, tilsvarende 544 milliarder kroner.
The relative return was weaker than in previous years. 
Det relative resultatet var svakere enn i tidligere år.
The overall return on GPFG equity and fixed-income investments was 0.8 percentage point lower than the return on the benchmark indices. 
I 2014 var den samlede avkastningen på aksje- og renteinvesteringene 0,8 prosentpoeng lavere enn referanseindeksenes avkastning.
This can be explained mainly by a higher weight of European stocks and the shorter duration of fixed-income investments compared with the benchmark. 
Resultatet kan i hovedsak forklares av en høyere andel europeiske aksjer og en kortere varighet på fondets renteinvesteringer sammenlignet med referanseindeksen.
The share invested in real estate climbed to 2.2 percent, and a separate leader group for real estate was established to build a separate organisation for these investments. 
Det er blitt opprettet en separat ledergruppe for eiendom som skal bygge en egen organisasjon for eiendomsinvesteringene.
"Never before have we made as many property investments as we did last year, and we will continue to step up these investments in the coming years," says Slyngstad. 
– Vi har aldri gjort så mange eiendomsinvesteringer som i fjor, og vi vil de neste årene fortsette å øke investeringene i eiendom.
The krone weakened against many of the main currencies during the year, which increased the GPFG's value by NOK 702 billion, and new capital of NOK 147 billion was transferred from the government. 
Kronekursen svekket seg mot mange av hovedvalutaene i løpet av året.
The market value of the GPFG was NOK 6,431 billion at 31 December, of which 61.3 percent was invested in equities, 36.5 percent in fixed income and 2.2 percent in real estate. 
Fondet utgjorde totalt 6 431 milliarder kroner per 31. desember 2014, hvorav 61,3 prosent var investert i aksjer, 36,5 prosent i rentepapirer og 2,2 prosent i eiendom.
Annual report 2014 
Årsrapport for Statens pensjonsfond utland 2014
Marthe Skaar Tel: +47 2407 3561/ +47 926 17 663 
Marthe Skaar Tel: +47 2407 3561/ +47 926 17 663
Line Aaltvedt Tel: +47 2407 3559/ +47 948 54 656 
Line Aaltvedt Tel: +47 2407 3559/ +47 948 54 656
Email: press@nbim.no 
Email: press@nbim.no
"The key policy rate was reduced in December to counter the risk of a pronounced downturn in the Norwegian economy on account of lower oil prices. 
– Styringsrenten ble redusert i desember for å motvirke faren for en markert nedgang i norsk økonomi som følge av en lavere oljepris.
So far, the effects on the real economy have been relatively small, and house prices are still rising at a fast pace. 
Så langt har utslagene i realøkonomien vært relativt små, og boligprisene fortsetter å stige mye.
The key policy rate has therefore been left unchanged", says Governor Øystein Olsen. 
Styringsrenten holdes derfor uendret nå, sier sentralbanksjef Øystein Olsen.
Developments in the Norwegian economy have been broadly in line with that projected in the December 2014 Monetary Policy Report. 
Utviklingen i norsk økonomi har så langt vært om lag som ventet.
Inflation is close to 2.5 percent. 
Prisveksten er nær 2,5 prosent.
Unemployment has remained stable and been slightly lower than projected. 
Arbeidsledigheten har holdt seg stabil og vært litt lavere enn ventet.
At the same time, the outlook ahead is somewhat weaker than anticipated in December. 
Samtidig er utsiktene fremover litt svakere enn i desember.
Oil prices have continued to drift down and activity in the petroleum industry may decrease to a further extent than assumed earlier. 
Oljeprisen har falt videre, og aktiviteten i petroleumsnæringen kan avta mer enn tidligere antatt.
Wage growth in 2014 was lower than projected and there are expectations that wages will also in the period ahead increase somewhat less than projected earlier. 
Lønnsveksten i fjor ble lavere enn lagt til grunn, og det er forventninger om at lønningene også fremover øker noe mindre enn tidligere anslått.
Several central banks have eased monetary policy in recent months and the expected increase in foreign policy rates has been pushed further out. 
Flere sentralbanker har de siste månedene foretatt lettelser i pengepolitikken, og den ventede renteoppgangen ute er igjen skjøvet ut i tid.
"If economic developments ahead are broadly in line with that projected, there are prospects for a reduction in the key policy rate", says Governor Olsen. 
– Hvis utviklingen i økonomien fremover blir om lag som anslått, er det utsikter til at styringsrenten vil bli satt ned, sier sentralbanksjef Øystein Olsen.
At its meeting, the Executive Board decided to keep the key policy rate unchanged at 1.25 percent and concluded that the key policy rate should lie in the interval ½–1½ percent in the period to the publication of the next Report on 18 June 2015. 
Hovedstyret vedtok på møtet at styringsrenten bør holdes uendret på 1,25 prosent og at styringsrenten bør ligge i intervallet ½–1½ prosent i perioden fram til neste rapport legges fram 18. juni 2015.
For this lecture the organisers have asked me to address the usual subject of "current stabilisation policy challenges for the central bank." 
Jeg er fra arrangørens side som vanlig i dette foredraget blitt bedt om å ta opp "aktuelle stabiliseringspolitiske utfordringer for sentralbanken".
I assume that the organisers take this to include current stabilisation policy challenges from the central bank's point of view as well, and not just the challenges Norges Bank is directly responsible for. 
Jeg antar at arrangøren med dette også mener aktuelle stabiliseringspolitiske utfordringer sett fra sentralbankens side, og ikke bare de utfordringer Norges Bank selv har et direkte ansvar for.
(For the latter, in parentheses, I could have given a very short presentation.) 
(I det siste tilfellet kunne jeg, i parentes bemerket, holdt et meget kort innlegg.)
Some people might just assume that economists tend to grow more and more gloomy as the Norwegian economy fares better and better. 
Enkelte vil kunne oppfatte situasjonen slik at vi økonomer har en tendens til å bli dystrere til sinns desto bedre det går i norsk økonomi.
For this reason, if anyone finds my present mood unnecessarily gloomy I would immediately like to make it clear that it does not stem from any strange or puritanical disposition in which delight over an event itself provokes worry 
Jeg vil derfor allerede nå tilkjennegi at dersom noen skulle oppfatte min sinnsstemning her som preget av en slik unødig dysterhet, så har det i så fall ikke sin bakgrunn i et spesielt eller puritansk sinnelag, der glede over situasjonen i seg selv vekker bekymring.
Our concern is instead based on indications over the past 10-15 years of our ability - or more appropriately, inability - to stabilise economic fluctuations here in Norway. 
Årsaken til vår bekymring er vel snarere grunnet i den evne - eller rettere sagt mangel på evne - vi gjennom de siste ti-femten årene har vist når det gjelder å stabilisere den økonomiske utviklingen her i landet.
It has reached the stage where the Norwegian economy fluctuates more widely than that of any other Western European country. 
Norge er blitt en økonomi som svinger mer enn noen andre vest-europeiske land.
Therefore, I will spend considerably more time discussing possible consequences of such fluctuations and why striving for stability can, in itself, be necessary to ensure favourable economic developments in the long run. 
Jeg vil derfor bruke atskillig tid her i dag på å drøfte hvilke konsekvenser slike svingninger kan ha, og hvorfor det å tilstrebe stabilitet i seg selv kan være nødvendig for å sikre en gunstig økonomisk utvikling på lengre sikt.
It is natural for me to discuss both of these subjects in detail. 
Det er naturlig for meg å kommentere begge disse temaene utførlig i foredraget.
Economic developments - the wage settlement 
Den økonomiske utviklingen - lønnsoppgjøret
With this in mind, I would like to return to a summary review from the December 1996 issue of Norges Bank's Inflation Report - ie, a year and a half ago. 
Jeg vil i denne sammenheng trekke fram den oppsummering som var å finne i Norges Banks inflasjonsrapport i desember 1996, det vil si for 11/2 år siden.
The summary projects continued strong growth and increased capacity utilisation throughout the last half of the 1990s. 
I denne rapporten ble det referert en fremskrivning av den økonomiske utviklingen med fortsatt høy vekst og økning i kapasitetsutnyttingen i siste halvdel av 1990-årene.
The projections for the labour market and price and wage inflation were as follows: 
Om utsiktene for arbeidsmarkedet og for lønns- og prisutviklingen het det:
A...projections show ... a gradual decline in unemployment to close to 3% in the year 2000. 
"... fremskrivningen viser ... et gradvis fall i arbeidsledigheten til nærmere 3 prosent i 2000.
Our projections also show a gradual rise in price and wage inflation, with price inflation estimated at an annual 3% and wage growth at 5 1/2% at the end of the projection period. 
Samtidig viser anslagene en gradvis økning i pris- og lønnsveksten, opp mot henholdsvis 3 og 51/2 prosent pr. år ved slutten av beregningsperioden.
If these projections prove accurate, hourly wage costs in the business sector will rise by about 6% more than among our trading partners during the last half of the 1990s. 
Slår disse anslagene til, innebærer de at næringslivets timelønnskostnader vil øke om lag 6 prosent mer enn hos våre handelspartnere gjennom siste halvdel av 1990-årene."
Last autumn, in Norges Bank's submission to the Ministry of Finance on the economic programme for 1998, we summed up the economic situation as follows (and I quote): 
I Norges Banks brev til Finansdepartementet om det økonomiske opplegget for 1998 sist høst, oppsummerte vi den økonomiske situasjonen som følger (og jeg siterer):
"Based on the total risk outlook for economic trends in the period ahead, Norges Bank perceives the situation to be such that relatively small changes could result in imbalances in several parts of the economy, eg the labour market and property markets. 
"På bakgrunn av det samlede risikobildet for den økonomiske utviklingen i tiden fremover, oppfatter Norges Bank situasjonen slik at det skal forholdsvis lite til før en kommer inn i en utvikling med ubalanser i flere deler av økonomien, blant annet i arbeidsmarkedet og i markedet for formuesobjekter.
Such imbalances will sooner or later translate into higher price and wage inflation and fluctuations in the real economy as a result of adjustments in the private sector. 
Slike ubalanser vil før eller senere gi seg utslag i økt pris- og kostnadsvekst og realøkonomiske svingninger som følge av endringer i tilpasningen i privat sektor.
If anything, actual developments are perhaps ahead of projected developments. 
Om noe, har vel utviklingen kanskje gått enda noe raskere enn det som lå til grunn i disse dokumentene.
In April, a record 22 000 vacancies were registered - a twofold increase in just over the last 16 months - whereas employment growth was well over 60 000 persons per year. 
I april ble det registrert rekordhøye 22 000 ledige stillinger - en fordobling bare i løpet av de siste 16 månedene - mens veksten i sysselsettingen for tiden ligger på godt over 60 000 personer på årsbasis.
Whereas there were once 20 unemployed people per vacancy, the number today has been reduced to 2. 
Mens det i 1993 var 20 arbeidsledige pr. ledig stilling, er dette tallet i dag redusert til nærmere 2.
I would especially like to underline developments in imports as reflected in the preliminary short-term statistics for 1998. 
Av den korttidsstatistikk vi foreløpig har fått for inneværende år, vil jeg særlig trekke fram utviklingen i importen.
The value of Norwegian importation of goods was an entire 25% higher for the first quarter of this year than over the same period last year. 
I første kvartal i år var verdien av norsk vareimport hele 25 prosent høyere enn samme periode i fjor.
Part of this increase can be explained by the fact that Easter this year fell in the second quarter rather than in the first as it did last year. 
Nå skyldes nok en del av denne økningen at påsken i år falt i andre kvartal, mens den i fjor falt i første.
Still, the rise in imports has been sharp. 
Likevel har importøkningen vært kraftig.
This primarily reflects a continued rise in demand, but it is also a clear sign of the underlying problem of the Norwegian economy, ie that the supply side cannot meet the increase in demand. 
Men dette er også et klart tegn på det underliggende problemet i norsk økonomi, nemlig at tilbudssiden ikke klarer å møte den økte etterspørselen.
Our projections now indicate that labour market pressure will continue to grow in the year ahead. 
Våre anslag nå viser at presset i arbeidsmarkedet vil tilta ytterligere i løpet av det neste året.
This is, of course, a decisive factor in estimating how long the cyclical upturn can continue. 
Dette er selvsagt et avgjørende moment i vurderingen av hvor lenge konjunkturoppgangen kan fortsette.
Given the limitations which must be present in the labour market, the question is not whether the downturn will occur, but when. 
Gitt de begrensninger som må være til stede i arbeidsmarkedet, er vel ikke spørsmålet om omslaget kommer, men når.
It is possible that some people may interpret this as "alarmist". 
Det er mulig at enkelte vil oppfatte dette som «svartmaling».
I concede that the contrast to times of economic upswing can be great. 
Jeg kan være enig i at kontrasten til den hverdagen høykonjunkturen innebærer, kan være stor.
At the same time, I would like to state that the reasoning above is just a description of very simple interrelating economic factors. 
Jeg vil samtidig hevde at resonnementene ovenfor kun er en beskrivelse av meget enkle økonomiske sammenhenger.
Anyone these days trying to seek out in-demand services or labourers can confirm this. 
Alle som i disse dager søker etterspurte tjenester eller arbeidstakere, kan bekrefte dette.
So, when Norges Bank points out that the potential for high-level growth soon must be exhausted, we are stating nothing less nor more than the obvious. 
Når Norges Bank nå påpeker at potensialet for en fortsatt sterk vekst snart må være uttømt, konstaterer vi derfor verken mer eller mindre enn et åpenbart faktum.
Our analyses imply that we must expect, sooner or later, the long-lasting and sharp economic upswing to lead to accelerating price and wage inflation. 
Våre analyser har pekt mot at det langvarige og sterke konjunkturoppsvinget før eller senere må forventes å slå ut i økende pris- og kostnadsvekst.
Recent developments are in line, rather than at variance with, the analyses carried out by Norges Bank. 
Begivenhetene den senere tid bekrefter - snarere enn avkrefter - de analyser som er gjort i Norges Bank.
That a few people should choose to call them "doomsday prophecies" seems to confirm continued practice of the long tradition concerning the treatment of the bearer of bad tidings. 
At så noen velger å kalle disse for "dommedagsprofetier", vitner vel heller om den lange tradisjon som gjør seg gjeldende overfor budbringere med dårlige nyheter.
In the wake of the settlement in the engineering industry in mid-April, settlements in the private sector were reached with fewer complications, insofar as a strike was avoided, than many may have feared would be the case. 
Anført av oppgjøret i verkstedindustrien i midten av april gikk oppgjørene i privat sektor kanskje enklere enn mange hadde fryktet, i den forstand at streik ble unngått.
Although not all wage settlements have been finalised, and local settlements have not yet begun, there is little to indicate that the last Inflation Report projections of 5 1/4% wage inflation is too high. 
Selv om ikke alle lønnsoppgjør ennå er helt i havn, og de lokale oppgjørene ikke er påbegynt, er det få forhold som tyder på at vårt anslag på lønnsveksten fra forrige inflasjonsrapport på 51/4 prosent skulle være for høyt.
Many people have suggested that wage increases for the year were unexpectedly high. 
Mange har gitt uttrykk for at årets tillegg ble uventet store.
It has been a long time since we last experienced general wage increases of 10 000 or more. 
Det er lenge siden vi har sett generelle lønnstillegg på 10 000 kroner eller mer.
As I see it, however, this is not at all surprising. 
Etter mitt syn er imidlertid dette slett ikke overraskende.
In the light of historical data on wage formation in Norway, the trend is rather in line with expectations. 
Fra de erfaringer vi har med lønnsdannelsen i Norge er utviklingen snarere i samsvar med forventningene.
To support this view, I would like to present to a chart showing Norges Bank's projections for wage growth over the past five years against projections from Statistics Norway and the Ministry of Finance. 
For å understøtte dette, har jeg lyst til å vise en figur som viser Norges Banks anslag for lønnsveksten de siste fem årene sammen med anslag fra Statistisk sentralbyrå og Finansdepartementet.
For all institutions, projections were made in December of the year preceding the forecast year. 
For alle institusjonene er anslagene gitt i desember året før prognoseåret.
Our projections are based on experience of how fundamental economic factors, such as unemployment trends, productivity, and business sector profitability, influence wage growth. 
Våre anslag er basert på erfaringer for hvordan grunnleggende økonomiske forhold, som utviklingen i arbeidsledigheten, produktiviteten og lønnsomheten i næringslivet, påvirker lønnsveksten.
As we see here, Norges Bank's projections seem to be rather close to the mark, and we are closer to actual movements than any of the other institutions. 
Som vi ser synes Norges Banks anslag å ha truffet rimelig bra, og vi er nærmere den faktiske utviklingen enn noen av de øvrige institusjoner.
But common to the projections of all institutions are expectations of accelerating wage growth. 
Men alle institusjonene har det til felles at tiltakende lønnsvekst har vært ventet.
I think this chart illustrates an important point: The increasing wage growth we are currently seeing is primarily due to the economic policy that has been conducted in recent years, and is now creating pressure in the labour market. 
Jeg synes denne figuren illustrerer et vesentlig poeng: Forklaringen på at vi nå ser en tiltakende lønnsvekst ligger først og fremst i den økonomiske politikk som har vært ført de siste årene, og som nå skaper press i arbeidsmarkedet.
So there is no reason for surprise. 
Og det er altså ingen grunn til å være overrasket.
Division of responsibility for economic policy 
Ansvarsdelingen i den økonomiske politikken
Monetary and exchange rate policy is geared towards maintaining a stable exchange rate against European currencies, while fiscal policy has the main responsibility for ensuring a stable development in aggregate demand. 
Samtidig skal penge- og valutapolitikken sørge for stabil valutakurs mot europeiske valutaer, mens finanspolitikken har hovedansvaret for å sikre en stabil utvikling i samlet etterspørsel.
If the division of responsibility for economic policy is to operate according to intention, however, it is crucial that all policy components function as they are intended to. 
For at ansvarsdelingen i den økonomiske politikken skal virke etter hensikten, er det imidlertid kritisk at alle deler av politikken fungerer etter forutsetningene.
In the interests of achieving balanced economic growth, a successful interaction between all the different economic policy elements is necessary. 
Hensynet til en balansert økonomisk utvikling krever et vellykket samspill mellom alle de ulike elementene i den økonomiske politikken.
I would go so far as to assert that in this respect Norges Bank has delivered according to expectations. 
For Norges Banks del vil jeg driste meg til den påstand at vi i denne sammenheng har levert etter forutsetningene.
Despite some turbulent periods in the foreign exchange market, the krone exchange rate has remained reasonably stable over the past six or seven years viewed as a whole. 
Til tross for enkelte turbulente perioder i valutamarkedet, har valutakursen vært rimelig stabil når man ser de siste seks-syv årene under ett.