natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Correction after inflation, however, is possible since market participants then interpret this to mean that prices are moving back to the normal level. 
Korreksjon etter inflasjon er derimot mulig siden aktørene da har den oppfatningen at prisene skal tilbake til det normale nivået.
Examples of the abnormal 
Eksempler på det unormale
I will now turn to some episodes that are not characterised by price stability. 
Jeg vil nå se på noen episoder som ikke kjennetegnes av prisstabilitet.
The first period is referred to in the literature as the "price revolution of the 1500s" - a marked rise in prices all over Europe throughout the 1500s. 
Den første perioden er det som i litteraturen omtales som "1500-tallets prisrevolusjon" - en markant prisstigning gjennom hele 1500-tallet som omfattet hele Europa.
Chart 6 shows changes in the price level in Norway (red) and England (blue). 
Figur 6 viser utviklingen av prisnivået i henholdsvis Norge (rød) og England (blå).
Both series have been adjusted so that they show the value 100 in the year 1550. 
Begge seriene er normert slik at de har verdien 100 i år 1550.
As we can see, the price level rose throughout the 1500s and into the 1600s. 
Vi ser at prisnivået økte gjennom hele 1500-tallet og noe inn på 1600-tallet.
We can also observe that the price level increased somewhat more sharply in England than in Norway. 
Vi observerer også at prisnivået økte noe sterkere i England enn i Norge.
Why did the price level steadily increase for such a long period? 
Hvorfor økte prisnivået sammenhengende over en så lang periode?
In the literature on economic history, several possible reasons have been put forward, but according to Professor John Munro (1999) at the University of Toronto, the underlying driving force must have been a more ample supply of metal. 
I den økonomisk-historiske litteraturen har flere mulige årsaker blitt lansert, men ifølge professor John Munro (1999) ved Universitetet i Toronto må den underliggende drivkraften ha vært økt metallrikelighet.
In the 1500s, coins were made of gold or silver. 
På 1500-tallet var myntene gjort av gull eller sølv.
This meant that the money supply was directly determined by the supply of precious metal. 
Det innebar at pengemengden var en direkte funksjon av det edelmetallet som var tilgjengelig.
If the supply of metal increased more rapidly than the rate of general output, prices would rise. 
Dersom metallmengden økte i større takt enn produksjonen i samfunnet, ville det føre til at prisene steg.
Munro highlights three factors that contributed to the metal supply: 
Munro peker på tre forhold som bidro til metallrikeligheten:
The first factor relates to technological innovation. 
Det første forhold er teknologiske nyvinninger.
A vacuum pump to drain water from mines was developed. 
Det ble utviklet en vakuumpumpe som gjorde det mulig å tømme gruvene for vann.
Silver veins that had previously been inaccessible, could now be mined. 
Dermed kunne tidligere utilgjengelige sølvårer nå utvinnes.
The second factor was the increase in the supply of metal due to imports from the Gold Coast, i.e. the coast of Ghana in Africa. 
Det andre forholdet var den økte metallrikeligheten ved import fra Gullkysten, det vil si fra Ghanakysten i Afrika.
The Portuguese had established trading stations here to buy gold. 
Her hadde portugiserne opprettet handelsstasjoner hvor de kjøpte gull fra lokalbefolkningen.
It is, of course, no coincidence that the names Slave Coast and Ivory Coast also refer to this part of Africa. 
Som en parentes kan de bemerkes at det ikke er tilfeldig at stedsnavnene Slavekysten og Elfenbenskysten også ligger i denne delen av Afrika.
The third source of metal was imports from Portuguese and Spanish colonies in Central and South America. 
Den tredje kilden til metall var import fra portugisiske og spanske kolonier i Amerika.
According to Munro, the interesting question is not why prices rose in the 1500s, but why it took so long for prices to begin to rise. 
Ifølge Munro er ikke det interessante hvorfor prisene steg på 1500-tallet, men derimot hvorfor prisene begynte å stige så sent.
The rise in production in European silver mines began as early as in the 1400s. 
Produksjonsøkningen i de europeiske sølvgruvene tok til allerede på 1400-tallet.
It might be expected that prices would begin to rise at about the same time. 
Dermed skulle man forvente at prisene begynne å stige omtrent samtidig.
Munro explains the delay by pointing out that a large portion of this silver was exported from Europe via Venice to pay for imports from the East. 
Munros forklarer forsinkelsen i inflasjonen med at mye av sølvet ble ført ut av Europa via Venezia som betalingsmiddel for import fra Østen.
As a small note of interest, our own silver mines at Kongsberg only began operations under King Christian IV in 1623. 
Som en liten notis kan vi merke oss at våre egne sølvgruver på Kongsberg først kom i drift under Christian IV i 1623.
Inflation in Norway in the 1500s can therefore not be ascribed to our own production of silver. 
Inflasjonen i Norge på 1500-tallet kan altså ikke forklares med at vi selv produserte sølv.
I would now like to turn your attention to the period from the end of the price revolution in the early 1600s to the mid-1800s. 
Jeg vil nå se på perioden fra prisrevolusjonens slutt tidlig på 1600-tallet til midten av 1800-tallet.
Chart 7 shows the price level in Norway from 1650 to 1875. 
Figur 7 viser prisnivået i Norge fra 1650 til 1875.
The horizontal lines show the average price level for the periods 1650-1756, 1757-1798 and 1842-1913. 
De horisontale linjene viser gjennomsnittlig prisnivå for periodene 1650-1756, 1757-1798 og 1842-1913.
We see that the price level has been very stable for long periods. 
Vi ser at prisnivået har vært veldig stabilt i lange perioder.
This does not mean that prices have been constant from one year to the next. 
Det betyr ikke at prisene har ligget fast fra ett år til det neste.
Substantial price shocks were common, but were neutralised after a period so that prices reverted to the level prevailing before the shock occurred. 
Betydelige prissjokk har vært vanlig, men de aller fleste har etter noe tid blitt nøytralisert slik at prisene har returnert til nivået fra før sjokket inntraff.
Some price shocks, on the other hand, led to a permanent shift in the price level. 
Noen prissjokk har derimot ført til et varig skift i prisnivået.
I will focus on four episodes: 
Jeg skal fokusere på 4 episoder.
The first occurred in 1708-09 and was a positive price shock with reversion. 
Den første inntraff i 1708-09 og var et positivt prissjokk med tilbakevending.
The historical context was that the Great Nordic War, from being a war between Sweden under Karl XII and Russia, now became a war between Sweden and Denmark-Norway. 
Den historiske konteksten er at den store nordisk krig i denne perioden går fra over fra å være en krig mellom Sverige under Karl 12. og Russland, til å bli en krig mellom Sverige og Danmark-Norge.
In the same period, the War of the Spanish Succession was in progress. 
Samtidig pågår den spanske arvefølgekrigen ute i Europa.
The other period occurred in the early 1740s. 
Den andre perioden inntraff tidlig på 1740-tallet.
This was a period of very high death rates in Norway, often referred to as a demographic crisis, combined with the outbreak of the War of the Austrian Succession. 
Dette var en periode med svært høy dødelighet i Norge, ofte omtalt som en demografisk krise, kombinert med utbruddet av den østerrikske arvefølgekrigen ute i Europa.
This episode was also a positive price shock with reversion. 
Også denne episoden er et positivt prissjokk med tilbakevending.
The third period is related to armed neutrality and mobilisation during the Seven Years' War. 
Den tredje episoden er knyttet til nøytralitetsvern og mobilisering under 7-års krigen.
This war was a major European war where the old great powers tried to divide the newly established Prussia and where France and England fought for control over the overseas colonies. 
Dette var en europeisk storkrig hvor de gamle stormaktene forsøkte å splitte opp det nyetablerte Preussen og hvor Frankrike og England kjempet om kontroll over de oversjøiske koloniene.
Denmark-Norway was not directly involved in the warfare, but it was a close thing! 
Danmark-Norge var ikke direkte involvert i krigshandlinger, men det var nesten!
These turbulent times were a costly drain on Treasury funds. 
Den urolige tiden ble dyr for statskassen.
The fourth episode is related to the Napoleonic Wars. 
Den fjerde episoden er knyttet til Napoleonskrigen.
These last two episodes (the Seven Years' War and the Napoleonic Wars) are both price shocks without reversion. 
Disse to siste episodene (7-årskrigen og Napoleonskrigen) er begge prissjokk uten tilbakevending.
There are two questions I would like to answer: 
Det er to spørsmål jeg ønsker å besvare.
First: why did prices begin to rise in these four periods? 
For det første; hvorfor begynte prisene å stige i disse fire episodene?
The other question is why reversion did not occur in the last two episodes? 
Det andre spørsmålet er hvorfor vi ikke fikk tilbakevending i de to siste episodene?
First, I would like to look more closely at the relationship between inflation and a central demographic variable, i.e. the death/birth ratio4. 
Jeg vil først se nærmere på sammenhengen mellom inflasjonen og en sentral demografisk variabel, nemlig antall dødsfall per fødsel3.
An increase in this variable will capture both an increase in the death rate and a reduction in the birth rate. 
En økning i denne variabelen vil fange opp både økt dødsrate og redusert fødselsrate.
Before the demographic transition in the 1800s, the birth rate was relatively stable. 
Før den demografiske overgangen på 1800-tallet var fødselsraten relativt stabil.
The variable will therefore primarily capture changes in the death rate. 
Variabelen vil derfor i hovedsak fange opp endringer i dødsraten.
An increase in the death rate may be due to a number of causes. 
Økt dødelighet kan ha flere årsaker.
First, a higher death rate may be a sign of a severe food shortage. 
For det første kan økt dødelighet være et tegn på en mangelkrise.
This can without a doubt be interpreted as a negative supply-side shock. 
Dette kan utvetydig tolkes som et negativt tilbudssidesjokk.
Second, the death rate may increase due to epidemics. 
For det andre kan dødeligheten øke som en følge av epidemier.
A reduction in population results in reduced demand. 
En befolkningsnedgang fører til redusert etterspørsel.
The population decrease will also lead to lower production. 
Samtidig vil befolkningsnedgangen også føre til redusert produksjon.
An epidemic can thereby result in both a negative supply-side shock and a negative demand shock. 
En epidemi kan dermed resultere i både et negativt tilbudssidesjokk og et negativt etterspørselssjokk.
The third reason for an increase in the death rate may be a combined crisis. 
Den tredje årsaken til økt dødelighet kan være en kombinert krise.
Lack of nutrition over a long period weakens the immune system and increases vulnerability to disease. 
Langvarig underernæring gir et redusert immunforsvar og økt sårbarhet for sykdommer.
This may contribute to amplifying the original shock and the death rate then becomes what we economists would call an endogenous variable. 
Slike forløp kan bidra til å forsterke det opprinnelige sjokket og dødeligheten blir dermed det økonomer vil kalle (og med fare for å bli sitert i Dusteforbundet) en økonomiendogen størrelse.
Chart 8 shows inflation (red) and the death/birth rate (blue). 
Figur 8 viser inflasjon (rød) og dødsfall per fødsel (blå).
As you can see, the inflation episode during the Great Nordic War does not coincide with any significant changes in the death rate. 
Vi ser at inflasjonsepisoden under den store nordiske krig ikke sammenfalt med noen betydelige endringer i dødeligheten.
The period of inflation at the beginning of the 1740s, on the other hand, does coincide with a period when the death rate was very high. 
Inflasjonsperioden på begynnelsen av 1740-tallet går derimot sammen med en periode med svært høy dødelighet.
I will now turn to the two periods where the price level shifted. 
Jeg skal nå se på de to periodene med skift i prisnivået.
During the Seven Years' War, the death rate remained stable. 
Under 7-års krigen ligger dødeligheten stabil.
During the Napoleonic wars, on the other hand, the death rate rose sharply, particularly in the years 1809 and 1812. 
Det er særlig årene 1809 og 1812 som er ille.
The relationship between price changes and demographic variables is not clear. 
Sammenhengen mellom prisendringer og demografiske variable er uklar.
It is a little easier to interpret the relationship between price changes and meteorological variables. 
Det er litt enklere å tolke sammenhengen mellom prisendringer og meteorologiske variable.
Low temperatures will normally result in poor harvests, which in turn lead to a reduction in supply and higher prices. 
Lave temperaturer vil normalt gi dårligere avlinger som igjen gir redusert varetilbud og økte priser.
Per Øyvind Nordli from the Norwegian Meteorological Institute (www.met.no) has reconstructed annual averages for spring and summer temperatures in Trøndelag, central Norway (Nordli 2004). 
Per Øyvind Nordli fra Meteorologisk institutt (met.no) har rekonstruert årlige gjennomsnitt for vår- og sommertemperaturene i Trøndelag (Nordli 2004).
Unfortunately, temperatures for the period 1708-09 are not available. 
Dessverre mangler temperaturopplysninger om perioden 1708-09.
We have therefore used data compiled by Keith Briffa at the Climatic Research Unit in Norwich for this period. 
For denne perioden har vi derfor benyttet data fra Keith Briffa ved Climatic Research Unit i Norwich, Storbritannia.
He has published annual data on temperatures back to 1400. 
Han har publisert årlige temperaturdata tilbake til 1400.
(Briffa's website: http://www.cru.uea.ac.uk/cru/people/briffa/) 
(Briffas hjemmeside: http://www.cru.uea.ac.uk/cru/people/briffa/)
The years 1708-09 were very cold compared with the norm based on the period 1961-90. 
Årene 1708-09 var svært kalde sammenliknet med normalen basert på perioden 1961-90.
Earl J. Hamilton writes in his book on price developments in Spain from 1650 to 1800: "The upheaval [in prices] was due largely to the occurrence in 1708-09 of one of the most frigid winters that Europe has ever experienced. 
Hamilton skriver i sin bok om prisutviklingen i Spania fra 1650 til 1800: "The upheaval [in prices] was due largely to the occurrence in 1708-09 of one of the most frigid winters that Europe has ever experienced.
The cold wave in December-January damaged vineyards, killed young animals, froze growing grain, and irreparably injured fruit and nut trees". 
The cold wave in December-January damaged vineyards, killed young animals, froze growing grain, and irreparably injured fruit and nut trees".
(Hamilton 1969, page 143) This indicates that the price shock was due to a negative supply-side shock. 
(Hamilton 1969, side 143) Dette indikerer at prissjokket skyldes et negativt tilbudssidesjokk.
How does this tally with the increase in the death rate in this period? 
Hvordan stemmer dette med den økte dødeligheten i denne perioden?
Former Director General of the National Archives, John Herstad, discusses the 1740 crisis in detail in his book on the corn monopoly. 
Tidligere riksarkivar John Herstad har i sin bok om kornmonopolet (Herstad 2000) drøftet krisen i 1740 inngående.
He shows that crops had already begun to fail around 1735. 
Han påviser at avlingene begynte å svikte allerede rundt 1735.
The crisis gradually deepened as the population was forced to eat seed corn. 
Gradvis forverret krisen seg fordi befolkningen ble tvunget til å tære på såkornet.
The crisis was full-blown by autumn 1739. 
Krisen slo til for fullt fra høsten 1739.
Long-term lack of nutrition, as we know, weakens the immune system. 
Langvarig underernæring gir som kjent et svekket immunforsvar.
It therefore comes as no surprise that there were also reports of large-scale epidemics in parts of the country during the crisis. 
Det er derfor ikke overraskende at det under denne krisen også rapporteres om betydelige epidemier i deler av landet.
Some contemporary commentators also saw the clear connection between crop failure and epidemics. 
Også i samtiden så enkelte den klare sammenhengen mellom avlingssvikten og epidemiene.
Let us look more closely at changes in temperatures during the last two episodes. 
La oss nå se nærmere på temperaturutviklingen under de to siste episodene.
During the Seven Years' War, the temperature remained stable. 
Under 7-års krigen er temperaturen stabil.
During the Napoleonic Wars, 1812 was a year of particularly low temperatures. 
Under Napoleonskrigen utmerker 1812 seg som et år med svært lave temperaturer.
This is perhaps the most famous year of famine in Norwegian history. 
Dette er kanskje det mest kjente uåret i norsk historie.
Food shortages were exacerbated by the British blockade. 
Matmangelen ble ytterligere forsterket av den britiske blokaden.
1809 was a year when the death rate was higher than in 1812. 
1809 var et år hvor dødeligheten var høyere enn i 1812.
Although 1809 and 1812 were both years when crops failed during the British blockade, 1812 was probably the worse of the two. 
Både 1809 og 1812 var år med dårlige avlinger og britisk blokade, men året 1812 var nok det verste av de to.
Why then was the death rate highest in 1809? 
Hvorfor var likevel dødeligheten størst i 1809?
The reason is probably related to the war with Sweden. 
Årsaken ligger trolig i krigen mot Sverige.
Military camps of that time were not examples of the best hygienic conditions. 
Den tids militærforlegninger var ikke preget av de beste hygieniske forhold.
This led to the spread of a severe epidemic of dysentery (Hodne and Grytten 2000). 
Dette førte til spredning av en betydelig dysenteriepidemi (Hodne og Grytten 2000).
The Norwegian economy was exposed to shocks that influenced prices. 
Norsk økonomi ble utsatt for sjokk som påvirket prisene.
Which leads us to the next question: are developments in Norway particular to Norway, or do we largely follow international trends? 
Et naturlig oppfølgingsspørsmål er om utviklingen i Norge er spesiell, eller om vi i hovedsak følger internasjonale trender?
Chart 12 shows inflation in Norway (red) and England (blue). 
Figur 12 viser henholdsvis norsk (rød) og engelsk (blå) inflasjon.
As you can see, price developments have been surprisingly similar in the two countries. 
Vi ser at prisutviklingen har vært forbausende lik i de to landene.
The 1708-09 episode stands out for both countries. 
Episoden 1708-09 er en markert episode for begge land.
The overall picture around 1740 is not as clear. 
Sammenhengen rundt 1740 er ikke like klar.
It would appear that price changes in England occur somewhat earlier than price changes in Norway. 
Det kan se ut som om endringer i engelske priser inntreffer noe tidligere enn endringer i norske priser.
Ole Feldbæk, a Danish historian, also points out that price developments in the Nordic countries are influenced by developments in the rest of Europe (Feldbæk 1998, page 91): "sudden increases in the price of grain could be due to a poor harvest. 
At prisutviklingen i Norden henger sammen med det som skjer eller i Europa er også noe den danske historikeren Ole Feldbæk påpeker i Danmark-Norges historie (Feldbæk 1998, side 91).
But political events could also affect prices. 
Men politiske begivenheder kunne også påvirke priserne.
Thus the sharp rise in prices in 1740 was the result of the grain stocks purchased by Fredrik II of Prussia to supply food for his army at the outbreak of the Austrian War of Succession." 
Dyrtiden i 1740 skyldtes således de kornopkøb, Fredrik 2. af Preussen foretog til sin hærs magasiner ved udbrudet af Den østrigske Arvefølgekrigen."
Although, as we have seen, Fredrik II cannot be given sole blame for the rise in prices, it is not unreasonable to claim that his purchases of grain contributed. 
Som vi har sett kan nok ikke Fredrik den 2. alene lastes for prisstigningen, men at kornoppkjøpet har bidratt er ikke urimelig.
I will now turn to the Seven Years' War and the Napoleonic wars. 
Jeg skal nå se nærmere på 7-års krigen og Napoleonskrigen.
During the Napoleonic wards, however, there was a significant difference between the two countries. 
Under Napoleonskrigen er det derimot en betydelig forskjell.
We have found several features that these inflation episodes have in common. 
Vi har så langt funnet flere fellestrekk for inflasjonsepisodene.
It would appear that the economy has been affected by one or more supply-side shocks. 
Det ser ut til at økonomien er blitt rammet av ett eller flere tilbudssidesjokk.
The big question here is why reversion occurred in the first two episodes but not in the last two. 
Det store spørsmålet nå er hva som har ført til tilbakevending i de to første episodene men ikke i de to siste.
Let us turn to the Seven Years' War first. 
La oss først se nærmere på 7-årskrigen.
This was to some extent a European war between Prussia and the old great powers. 
Dette var delvis en europeisk krig mellom Preussen og de gamle stormaktene.
They tried to divide the newly established Prussia, but without success. 
De forsøkte å splitte opp det nyetablerte Preussen, men mislyktes.
Denmark-Norway did not take an active part in the Seven Years' War, but since English and French ships attempted to capture neutral merchant ships, the state was obliged to engage in armed neutrality in cooperation with Sweden. 
Danmark-Norge deltok aldri aktivt i 7-årskrigen, men siden både engelske og franske skip forsøkte å kapre nøytrale handelsskip, ble staten tvunget til å bygge ut et betydelig nøytralitetsvern i samarbeid med Sverige.
This was a costly affair. 
Dette var ikke en billig affære.
Another costly episode occurred towards the end of the War. 
Mot slutten av krigen inntreffer nok en kostbar episode.
In January 1761, Czarina Elizabeth died and her nephew, Peter of the House of Gottorp, became czar of Russia. 
I januar 1761 dør tsarina Elizabeth av Russland og nevøen, den gottorpske hertug Peter blir ny tsar.
The House of Gottorp and the Danish royal house (the Oldenburgers) had been in conflict for a long time. 
Huset Gottorp og det danske kongehus (Oldenburgerne) har i lang tid vært i konflikt.
War was averted at the last minute when Peter was assassinated and was succeeded by Catherine (the Great), who called off the attack. 
I siste liten fører en palassrevolusjon i Russland, hvor tsar Peters kone Catharina (den store) tar makten, til at fremmarsjen blir avbrutt og krigen avverget.
Chart 14 shows developments in state finances during the Seven Years' War. 
Figur 14 viser utviklingen i statsfinansene under 7-årskrigen.
State expenditure was more than doubled in the course of only a few years. 
I løpet av noen få år ble statsutgiftene mer enn fordoblet.
With no immediate tax revenues to meet this expenditure, state debt soared. 
De var ikke umiddelbart skattefinansiert og statsgjelden ble mangedoblet.
Note that the increase was in particular a result of the last phase when troops were mobilised against Russia. 
Legg merke til at det særlig er den siste fasen med mobiliseringen mot Russland som fører til økningen.
The authorities tried to bolster crumbling state finances by raising taxes. 
Myndighetene forsøkte å rette opp de skakkjørte statsfinansene gjennom å øke skattene.
In 1762, a regulation imposing an extra tax was issued, specifically to cover burgeoning state debt and military expenditure. 
I 1762 ble det skrevet ut en forordning om ekstraskatt begrunnet nettopp med den tyngende statsgjelden og rustningsutgiftene.
All inhabitants above the age of 12 were required to pay 1 riksdaler per year in tax, a poll-tax that Margaret Thatcher also tried to use towards the end of her reign as prime minister, but without success. 
Alle innbyggere over 12 år skulle betale 1 riksdaler i året i skatt, en såkalt koppskatt som Margaret Thatcher også forsøkte seg på i sluttfasen av sin periode, men mislykkes.