natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The commemoration of the Ibsen year focused on Henrik Ibsen's literature and drama and his unique position in Norway and abroad. 
Markeringen av Ibsen-året skal sette fokus på Henrik Ibsens litteratur og dramatikk og den enestående posisjon han fremdeles har i Norge og verden for øvrig.
Henrik Ibsen's plays are as topical today as they were 100 years ago. 
Henrik Ibsens verker er like aktuelle i dag som for hundre år siden.
He is the most frequently performed dramatist in the world after Shakespeare. 
Etter William Shakespeare er Ibsen den mest oppførte dramatiker gjennom tidene.
Technical specifications: 
Myntens data
Diameter: 27,5 mm 
Diameter: 27,5 mm
Thickness: 2,2 mm 
Tykkelse: 2,2 mm
Weight: 9,9 Gr 
Vekt: 9,9 g
Alloy: 81% Cu, 10% Zn, 9% Ni 
Legering:81% Cu, 10% Zn, 9% Ni
To the left are the initials of the artist, IAR. 
Til venstre for portrettets halsavsnitt: kunstnerens signatur: IAR.
The coin's obverse was designed by Ingrid Austlid Rise, a designer at Det Norske Myntverket AS (Mint of Norway). 
Myntens advers er utformet av formgiver ved Det Norske Myntverket AS, Ingrid Austlid Rise.
The reverse of the coin was designed by sculptress Nina Sundbye. 
Revers er utformet av billedhugger Nina Sundbye.
The coin was put into circulation on 16 January 2006. 
Den ble satt i sirkulasjon 16. januar 2006.
The ordinary 20-krone coin does not bear the date 2006. 
Den ordinære 20-kronemynten ble ikke preget med årstallet 2006.
The coin is legal tender and was issued at face value. 
Den er tvungent betalingsmiddel og ble utgitt til pålydende.
The first official train travelled on Norway's Trunk Line from Christiania to Eidsvoll in 1854. 
Det første offisielle toget gikk på Norsk Hoved Jernbane fra Christiania til Eidsvoll i 1854.
The opening of the Trunk Line fifty years before the first automobiles appeared on Norwegian roads became the beginning of a Norwegian transport sector revolution. 
Åpningen av Hovedbanen ble starten på en revolusjon av transportsektoren i Norge omkring 50 år før de første bilene begynte å rulle på norske veier.
Technical specifications 
Myntens data
Reverse (tails side): 
Revers:
The reverse of the coin shows a railway junction. 
Et utsnitt av jernbaneskinner med sporveksel.
Railway tracks are a timeless symbol of railway services. 
Jernbaneskinner som et tidløst symbol på jernbanedrift.
To the right of the tracks: 20 KRONER and JERN-BANEN 150 ÅR below. 
Til høyre for togskinnene: 20 KRONER og under dette på tvers av mynten: JERN-BANEN 150 ÅR satt over hverandre i bunn.
The coin was designed by Ingrid Austlid Rise, a designer at Det Norske Myntverket AS (Mint of Norway). 
Mynten er utformet av formgiver ved Den Kongelige Mynt AS, Ingrid Austlid Rise.
No 20-krone coins in the standard design were minted bearing the date 2004. 
Den ordinære 20-kronemynten ble ikke preget med årstallet 2004.
Pursuant to the Norges Bank Act provisions regarding commemorative coins, Norges Bank issued a series of commemorative coins to celebrate the centennial. 
Med hjemmel i sentralbanklovens bestemmelser om jubileums- og minnemynter utga Norges Bank en serie minnemynter for å markere denne begivenheten.
The coin series is comprised of three gold and three silver coins. 
Myntserien besto av tre gull- og tre sølvmynter.
The first two coins, one gold and one silver, were issued on 27 November 2003, to commemorate the day in 1905 when King Haakon VII took his oath in the Storting. 
Det første paret med en sølv- og en gullmynt ble utgitt 27. november 2003, i anledning av kong Haakon VIIs edsavleggelse i Stortinget den dagen i 1905.
Norge 2005 is also responsible for marketing and sales of the coins. 
Norge 2005 sto også for markedsføring og salg av myntene.
The coins were produced at Det Norske Myntverket AS (Mint of Norway Ltd.). 
Myntene ble produsert ved Det Norske Myntverket AS (tidligere Den Kongelige Mynt AS).
100-krone commemorative coin 2003 
100-krone minnemynt 2003
1500-krone commemorative coin 2003 
1500-krone minnemynt 2003
100-krone commemorative coin 2004 
100-krone minnemynt 2004
1500-krone commemorative coin 2004 
1500-krone minnemynt 2004
100-krone commemorative coin 2005 
100-krone minnemynt 2005
1500-krone commemorative coin 2005 
1500-krone minnemynt 2005
Price stability is the norm. 
Hva kjennetegner det unormale?
What distinguishes the abnormal? 
Bogstad, 7. juni 2005
The transition to inflation targeting, which took place in Norway in 2001, may perhaps at the time have appeared to be a transition to a new and unfamiliar monetary policy system. 
Overgangen til inflasjonsstyring, som for vår del skjedde i 2001, fortonte seg kanskje der og da som overgang til et nytt og ukjent system for pengepolitikken.
But today's monetary policy system springs from the recognition, based on historical experience, of what monetary policy can in fact achieve. 
Men dagens pengepolitiske system springer ut av en historisk erkjennelse av hva pengepolitikken faktisk kan oppnå.
Price stability has been the norm over the past 500 years, with the exception of 6 episodes of substantial and lasting changes in the price level. 
De siste 500 årene er preget av prisstabilitet, men 6 episoder skiller seg ut med store og vedvarende endringer i prisnivået.
The first five episodes are the price revolution in the 1500s, the Seven Years' War around 1760, the Napoleonic wars and the First and Second World Wars. 
De fem første er prisrevolusjonen på 1500-tallet, 7-års krigen rundt 1760, Napoleonskrigen, første og andre verdenskrig.
These are examples of monetary disturbances. 
Dette er eksempler på monetære forstyrrelser.
Growth in the money supply was not in proportion to growth in the economy as a whole. 
Veksten i pengemengden stod ikke i forhold til veksten i økonomien for øvrig.
The sixth and last episode relates to the post-war period. 
Den sjette og siste episoden omfatter etterkrigstiden.
This time, the macroeconomic policy of the time and undermining of the nominal anchor led to a rise in the price level. 
Denne gangen var det den makroøkonomiske politikken og undergravingen av det nominelle ankeret som førte til økningen i prisnivået.
Even though price stability has been the norm, we must recognise that disturbances have occurred and that disturbances will continue to occur. 
Selv om prisstabilitet har vært det normale må vi erkjenne at forstyrrelser har skjedd, og være forberedt på at forstyrrelser fortsatt vil skje.
Throughout history, unsuccessful monetary policy, unsuccessful fiscal policy or external conditions over which we have no control have contributed to periods of expansion and periods of contraction in Norway and other countries. 
Gjennom historien har perioder med feilslått pengepolitikk, feilslått finanspolitikk eller ytre omstendigheter vi ikke er herre over bidratt til oppgangstider og nedgangstider i Norge og andre land.
We can learn from these episodes. 
Disse episodene kan vi trekke lærdom fra.
When the primary objective of monetary policy is to provide the economy with a nominal anchor, monetary policy then also contributes to economic progress. 
Når pengepolitikken har som sin fremste oppgave å gi økonomien et nominelt anker, bidrar pengepolitikken samtidig til økonomisk fremgang
In these terms, inflation targeting is not new. 
Inflasjonsstyring er slik sett ikke noe nytt.
A nominal anchor expressed in terms of an objective of low and stable inflation is a formalisation of what has actually been the norm. 
Et nominelt anker uttrykt gjennom et mål om lav og stabil inflasjon, er en formalisering av det som egentlig har vært det normale.
Last year, Norges Bank published the book "Historical Monetary Statistics for Norway 1819-2003" (Eitrheim, Klovland and Qvigstad 2004), concluding the first part of our project on historical monetary statistics for Norway. 
I fjor sluttførte Norges Bank første del av vårt prosjekt om historisk økonomisk statistikk for Norge ved å publisere boken "Historical Monetary Statistics for Norway 1819-2003" (Eitrheim, Klovland & Qvigstad 2004).
Based on data in the Wedervang Archive at the Norwegian School of Economics and Business Administration, Grytten constructed new price indices up to 1871. 
Med utgangspunkt i materiale i Wedervang arkivet ved Norges Handelshøyskole konstruerte han nye prisindekser frem til 1871.
These were spliced with already existing indices for the period from 1871 onwards. 
Disse ble koblet sammen med allerede eksisterende indekser for perioden etter 1871.
In the period from 1516 up to the outbreak of the First World War in 1914, prices rose at a pace corresponding to annual inflation of 0.67 per cent. 
I perioden fra 1516 til utbruddet av første verdenskrig i 1914 steg prisene med en takt som tilsvarer en årlig prisstigning på 0,67 prosent per år.
If we extend the period with the past 90 years, the rate rises to an annual 1.33 per cent 
Utvider vi perioden med de siste 90 årene er takten 1,33 prosent per år.
Even though price stability is a regular feature, this does not mean that prices have always been stable. 
Selv om prisstabilitet er det generelle trekket, så betyr ikke det at prisene alltid har vært stabile.
In my talk today, I will focus on the periods that fall outside the norm, when prices have not been stable. 
Jeg skal i dette foredraget konsentrere meg om de unormale periodene hvor prisene ikke har vært stabile.
I would like to emphasise that I am an economist, not a historian. 
Det må understrekes at jeg er økonom, og ikke historiker.
I will therefore be analysing available data series using en economist's methods. 
Jeg vil derfor i dette foredraget analysere tilgjengelige tallserier med økonomens metoder.
A historian would have chosen a different approach. 
En historiker ville valgt en annen tilnærming.
If my presentation today should at any point come into strong conflict with accepted views among historians, I would appreciate it if this were pointed out. 
Skulle jeg komme i skade for å formulere meg i sterk strid med aksepterte oppfatninger blant historikere setter jeg pris på å bli gjort oppmerksom på dette.
General features of price developments 
Generelle trekk ved prisutviklingen
Although price data for Norway are available back to 1516, annual price data are only available from 1666. 
Vi har prisdata for Norge tilbake til 1516, men årlige prisdata først fra 1666.
Before this, data are only available for long periods, over 10 years, for example. 
Før denne tid har vi kun data for lengre perioder, for eksempel 10 år.
This means that we cannot construct annual inflation data that dates back further than 1667. 
Det betyr at vi ikke kan konstruere årlige inflasjonsdata lenger tilbake enn 1667.
Chart 1 shows the percentage annual change in prices from 1667 to 2004. 
Figur 1 viser prosentvis årlig prisendring fra 1667 til 2004.
As we can see, the change in prices has fluctuated around zero. 
Vi ser at prisendringen hovedsakelig har fluktuert rundt null.
In other words, the level of prices has been stable for long periods. 
Dette betyr at prisnivået har vært stabilt over lengre perioder.
This is not a matter of chance, but a direct consequence of a monetary policy rule. 
Dette er ikke en tilfeldighet, men en direkte konsekvens av en pengepolitisk regel.
Through most of this period, that is up to 1873, the monetary policy rule was the silver standard. 
Gjennom det meste av denne perioden, nærmere bestemt frem til 1873, var den pengepolitiske regelen sølvstandarden.
The value of coins was related to the amount of silver they contained. 
Myntene hadde sin verdi knyttet til den mengden sølv de inneholdt.
When paper money was introduced, this was also linked to silver via the obligation to redeem notes for silver. 
Når papirpengene ble innført, var også de knyttet til sølv gjennom innløsningsplikten.
Anyone who owned a banknote could go to their bank and expect to receive a certain amount of silver in exchange, according to the value of the banknote. 
Enhver som eide en pengeseddel kunne gå til banken å kreve å få utlevert en bestemt mengde sølv, nemlig seddelens verdi.
If we adopt the quantity theory, this means that as long as the amount of metal in the economy did not increase more rapidly than output, the average price level would remain constant. 
Følger vi kvantitetsteorien betyr dette at så lenge metallmengden i økonomien ikke økte raskere enn produksjonen, ville det gjennomsnittlige prisnivået ligge fast.
In the short term, the price level could fluctuate widely as a result of demand and supply shocks. 
På kort sikt kunne derimot prisnivået svinge kraftig som en følge av etterspørsels- og tilbudssjokk.
We can see that in the period up to 1830, inflation varied considerably. 
Vi ser at i perioden frem til 1830 er variasjonen i inflasjonen betydelig.
Note in particular the extreme fluctuations during the Napoleonic wars. 
Legg spesielt merke til de voldsomme utslagene under Napoleonskrigen.
Greater stability in price developments may be related to the declining position of agricultural production as a share of total output. 
Den økte stabiliteten i prisutviklingen kan ha sammenheng med at jordbruksproduksjon ble mindre dominerende som andel av totalproduksjonen.
The economy became less dependent on variations in the weather. 
Økonomien ble mindre avhengig av variasjoner i været.
Chart 1 showed annual inflation figures. 
Figur 1 viste årlige inflasjonstall.
To make it easier to see any differences between the various periods, I have drawn in a 25-year symmetrical, moving average for inflation in Chart 2. 
For lettere å se om det er forskjell mellom enkelte perioder har jeg i figur 2 tegnet inn et 25 års symmetrisk, glidende gjennomsnitt av inflasjonen.
This means that the chart for a given year shows average inflation for the preceding 12 years, the year itself and the following 12 years. 
Det betyr at figuren for et bestemt år viser et gjennomsnitt av inflasjonen i de 12 foregående år, det aktuelle året og de 12 kommende år.
Chart 2 clearly shows that price stability is the norm. 
Figur 2 viser tydelig at prisstabilitet er det normale.
In most of the period since the mid-1600s, average inflation has hovered around plus-minus 2½ per cent. 
I det aller meste av perioden siden midten av 1600-tallet har den gjennomsnittlige inflasjonen ligget i området pluss - minus 2 1/2 prosent.
Thus, the dominant picture is one of low inflation and low deflation. 
Det dominerende er altså lav inflasjon og lav deflasjon.
We can roughly divide Norwegian price history into 6 periods. 
Vi kan foreta en grov periodisering hvor norsk prishistorie deles inn i 6 perioder.
In the 1600s and 1700s, price stability was most common. 
På 1600- og 1700-tallet var prisstabilitet fremtredende.
This was followed by a period at the beginning of the 1800s of very high inflation followed by deflation. 
Dette ble avløst av en periode på begynnelsen av 1800-tallet med svært høy inflasjon etterfulgt av deflasjon.
This episode is related to the Napoleonic wars and the following parity policy. 
Denne episoden er knyttet til Napoleonskrigen og den etterfølgende paripolitikken.
Price stability marked the rest of the 1800s. 
Resten av 1800-tallet var preget av prisstabilitet.
The 1900s began with a period of price turbulence, high inflation during and after the First World War, followed by a long period of deflation. 
1900-tallet ble innledet med en periode med prisuro, høy inflasjon under og etter første verdenskrig ble etterfulgt av en langvarig deflasjonsperiode.
The second half of the 1900s, on the other hand, was marked by persistent high inflation. 
Andre halvdel av 1900-tallet har derimot vært preget av vedvarende høy inflasjon.
Inflation has only shown a falling trend since the mid-1980s. 
Det er først siden midten på 1980-tallet at inflasjonen har vist en fallende tendens.
Then followed a new period of price stability, in which the introduction of an inflation target represents the ultimate reestablishment of the nominal anchor. 
Dette innleder en ny periode med prisstabilitet hvor innføringen av inflasjonsmålet innebærer den endelige gjenvinningen av det nominelle ankeret.
Chart 1 shows that prices varied considerably in the 1600s and 1700s even though, as we have seen, average inflation was close to zero. 
I figur 1 så vi at prisendringene på 1600- og 1700-tallet var svært variable selv om vi nå har sett at den gjennomsnittlige inflasjonen lå nær null.
This is in marked contrast to the post-Second World War period when price changes were stable while inflation was high. 
Dette står i sterk kontrast til perioden etter andre verdenskrig hvor prisendringene har vært stabile samtidig som inflasjonen har vært høy.
If we look at inflation developments after the Second World War, next year's inflation rate could almost always be guessed from the current year's inflation rate. 
Dersom vi ser på utviklingen i inflasjonen etter andre verdenskrig, så har et godt tips på neste års inflasjon nesten alltid vært årets inflasjon.
Is this a characteristic of price developments that has always existed, or is this a characteristic that is particular to the last few decades? 
Er dette en egenskap ved prisutviklingen som alltid har eksistert, eller er dette en særegen egenskap for de siste 10-årene?
Chart 3 shows to what extent high inflation is followed by high inflation for one, two, three, four etc. periods.3 
Figur 3 viser i hvilken grad høy inflasjon blir etterfulgt av høy inflasjon i en, to, tre, fire osv. perioder senere2.
Large positive numbers (close to 1) means that high inflation is followed by high inflation and low inflation by low inflation. 
Dersom tallet er 1 betyr det at høy inflasjon blir etterfulgt av høy inflasjon og lav inflasjon blir etterfulgt av lav inflasjon.
Numbers close to zero indicates there is no relationship, and large negative numbers (close to -1) indicates frequent fluctuations between high and low inflation. 
Er tallet 0 er det ingen sammenheng, og er tallet -1 betyr det hyppige svingninger mellom høy og lav inflasjon.
To analyse this issue, we have divided the data into three periods: 
For å analysere dette spørsmålet har vi delt datamaterialet inn i tre perioder
Pre-First World War 
Før første verdenskrig
1914 to 1945 
1914 til 1945
Post-Second World War 
Etter andre verdenskrig
The charts show before the First World War there was no systematic relationship between inflation in subsequent periods. 
Vi ser at for perioden før første verdenskrig er det ingen systematisk sammenheng mellom inflasjonen i etterfølgende perioder.
The yellow columns have low values and are both positive and negative. 
De gule søylene har lav verdi og er både positive og negative.
In the first half of the 1900s, there was a clear tendency towards a positive relationship (the blue columns are high), although of relatively short duration. 
I første halvdel av 1900-tallet er det en klar tendens til positiv sammenheng (de blå søylene er høye), men av relativt kort varighet.
A shock that results in inflation (or deflation) will typically continue to have an impact for two to three years. 
Et sjokk som skaper inflasjon (eller deflasjon) vil typisk henge igjen i 2 til 3 år.
After the Second World War (red columns), the correlation is strongly positive and lasting. 
Etter andre verdenskrig (de røde søylene) er det en sterk positiv og vedvarende sammenheng.
A shock that results in inflation is felt for a long period. 
Et sjokk som skaper inflasjon henger igjen lenge.
We have established that price stability is the norm. 
Vi har slått fast at det normale er prisstabilitet.
The abnormal scenario is inflation and deflation. 
Det unormale er inflasjon og deflasjon.
An interesting question to ask is then how often does an abnormal scenario arise? 
Et interessant spørsmål blir da hvor ofte oppstår det unormale?
In this context, we have defined the abnormal as inflation of more than 5 per cent or deflation of more than 5 per cent. 
Vi har i denne sammenhengen definert det unormale som mer enn 5 prosents inflasjon eller mer enn 5 prosents deflasjon.
We have constructed a variable that takes the value 1 in all years where inflation exceeds 5 per cent and the value 0 in all other years. 
Vi har konstruert en variabel som tar verdien 1 i alle år hvor inflasjonen overstiger 5 %, i alle andre år tar den verdien 0.
We have constructed a variable that takes the value 1 in all years where inflation exceeds 5 per cent and the value 0 in all other years. 
Vi har definert en annen variabel som på tilsvarende måte tar verdien 1 i alle år hvor deflasjonen overstiger 5 %, i alle andre år tar den verdien 0.
Chart 4 shows a 25-year symmetrically moving average for the variables. 
Figur 4 viser et 25 års symmetrisk bevegelig gjennomsnitt for variablene.
We can regard this as a chart that shows how the relative frequency of inflation and deflation has changed through history. 
Vi kan betrakte dette som en figur som forteller hvordan den relative inflasjons- og deflasjonshyppigheten har utviklet seg gjennom historien.
We see that the frequency of both inflation and deflation fluctuates around 0.3. 
Vi ser at både inflasjonshyppigheten og deflasjonshyppigheten fluktuerer rundt 0,3.
This indicates that inflation and deflation occur with much the same frequency. 
Dette indikerer at inflasjon og deflasjon opptrer med en ganske lik hyppighet.
Nonetheless, inflation tends to occur somewhat more frequently than deflation. 
Det er dog en tendens til at inflasjon opptrer noe hyppigere enn deflasjon.
Again, the period after 1950 is unique. 
Nok en gang er perioden etter 1950 unik.
This is a period of high inflation and an absence of deflation. 
Dette er en periode med høy inflasjon og fravær av deflasjon..
Chart 5 shows periods of inflation and deflation of 1, 2, 3 etc. years' duration respectively. 
Figur 5 viser antall perioder med inflasjon og deflasjon av henholdsvis 1, 2, 3, osv. års varighet.
The first thing we notice is that virtually all the periods of both inflation and deflation are short. 
Det første vi legger merke til er at de aller fleste episodene med både inflasjon og deflasjon har kort varighet.
As many as 28 periods of deflation and 19 periods of inflation lasted for one year. 
Hele 28 deflasjonsperioder og 19 inflasjonsperioder er bare ettårige.
A few deflationary periods, however, persisted for a long period. 
Men noen få deflasjonsperioder er langvarige.
These occur in nearly every century, but most frequently in the 1800s. 
Disse forekommer i nesten alle århundrer, men hyppigst på 1800-tallet.
1667-1672 (6 years) 
1667-1672 (6 år)
1840-1844 (5 years), 1883-1887 (5 years) og 1891-1897 (7 years) 
1840-1844 (5 år), 1883-1887 (5 år) og 1891-1897 (7 år)
1926-1933 (8 years) 
1926-1933 (8 år)
The longest periods of inflation, on the other hand, lasting more than 10 years, all occurred in the 1900s. 
De svært lange inflasjonsperiodene derimot, med en varighet på over 10 år, er alle fra 1900-tallet.
A closer study of price developments shows that positive price shocks generally occur before large negative price shocks. 
En nærmere studie av prisutviklingen viser at store positive prissjokk gjennomgående kommer før store negative prissjokk.
There are virtually no examples of large negative price shocks without a preceding positive price shock. 
Det er nesten ingen eksempler på store negative prissjokk uten et foregående positivt prissjokk.
At the same time, we have seen that most periods of deflation are of very short duration. 
Samtidig har vi sett at de fleste deflasjonsperiodene har svært kort varighet.
This may indicate that deflation is a correction after a previous period of inflation. 
Det kan indikere at deflasjon er en korreksjon etter foregående inflasjon.
From a theoretical standpoint, inflation and deflation should be expected to occur symmetrically. 
Fra et teoretisk ståsted burde man forvente at inflasjon og deflasjon opptrer symmetrisk.
The fact that this does not seem to be the case, may be due to price rigidity. 
At det ikke ser ut til å være tilfelle, kan skyldes prisstivhet.
The market economy determines relative prices, while the price level is determined by the supply of metal. 
Markedsøkonomien bestemmer relative priser mens prisnivået bestemmes av metallrikeligheten.
When a negative shock occurs, it is difficult to reduce prices. 
Når et negativt sjokk inntreffer er det vanskelig å sette prisene ned.