natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Facilities include one chamber hall (Levinsalen) and one concert hall (Lindemansalen) with 365 seats and stage space for a symphony orchestra with choir. 
Huset har en kammersal (Levinsalen) og en konsertsal (Lindemansalen) med 365 sitteplasser og sceneareal for et symfoniorkester med kor.
Other facilities include a library, dining hall and advanced audio-technical rooms such as recording studios, lecture- and classrooms, practice studios and offices. 
Bygget har bibliotek, kantine og avanserte lydtekniske rom med innspillingsstudio, arbeids-, undervisnings- og øverom, og kontorer.
Available practice studios 
Øversomoversikten på nett
2nd House 
2. hus
The 2nd House was completed in 2007. 
2. hus sto ferdig i 2007.
Facilities include classrooms, an auditorium for 100 people, offices, sound studios, practice studios and several rooms esepcially accomodated for jazz and other amplified music. 
Bygget inneholder undervisningsrom, auditorium for 100 personer, kontorer, lydstudioer, øverom og flere spesialrom for jazz og annen forsterket musikk.
1st House and 2nd House are connected by a downstairs hallway and a footbridge on the third floor. 
1. hus og 2. hus er koblet sammen i underetasjen og med en glassbro i 3. etasje.
Booking rooms and halls 
Reservasjon av rom og saler
The Front Desk in the Entrance Hall handles all room bookings outside the regular scehdule. 
Reservasjon av rom utover den faste timeplanen skjer i resepsjonen i 1. etasje.
Do you wish to book a concert space for your performance? 
Vil du reservere/ booke konsertsal til konserten din?
Library 
Biblioteket
The Library at the Academy is very well-equipped. 
Biblioteket ved Musikkhøgskolen er meget velutstyrt.
Borrowing material 
Låne
You may check out books, journals, sheet music and DVDs to take home. 
Bøker, tidsskrifter, noter og DVD-er kan du låne med deg hjem.
Records and CDs are only for use in the library computer labs and at the listening stations. 
Plater og CD-er må benyttes på bibliotekets PC-rom eller lytterom.
You can search the library database on the libary's webpage. 
Via nettsiden kan du søke i bibliotekets database.
Here, you'll also get access to other resources such as audio databases, music encyclopediae, web-based dictionaries, fulltext journals, updates about coming classes and competitions, and assistance with writing concert programmes. 
I tillegg får du tilgang til spesielle nettressurser, bl.a. lydbaser, musikkleksikon, ordbøker på nett, tidsskriftartikler i fulltekst, oversikt over aktuelle kurs og konkurranser og veiledning i skriving av konsertprogrammer.
Library Card 
Lånekort
Your student ID doubles as a library card, but please note that you must sign your name on special lists to check out sheet music to the Academy's choral and orchestral projects. 
Studentkortet ditt fungerer også som lånekort, men vær oppmerksom på at det må kvitteres på egne navnelister for noter til skolens kor- og orkesterprosjekter.
Opening hours, map and contact information 
Se åpningstider, kart og kontaktinformasjon
The history of the Norwegian Academy of Music starts with its opening in 1973, but the school has an academic heritage that extends back to the 19th century, beginning with the Lindeman family. 
Historien til Norges musikkhøgskole starter i 1973, men høgskolen har en musikalsk arv tilbake til 1800-tallet, med utgangspunkt i musikerfamilien Lindeman.
Concert Activity 
Stor konsertvirksomhet
Experience our students, staff and guest instructors in concerts, masterclasses and academic conferences. 
Opplev studenter, ansatte og gjestelærere i konserter, mesterklasser eller fagkonferanser.
NMH Events Calendar 
Sjekk arrangementskalenderen
Among the Best Environments for Music Education 
Blant Europas beste
Bring Student ID (app or paper version) and a valid ID (passport, driver's licence) with you to the SiO Centre at Blindern. 
Du må møte opp personlig ved SiOsenteret og ha med gyldig legitimasjon.
They will take a picture of you and produce a card. 
Dei tar bilde på staden.
SiO Centre 
SiOsenteret
The SiO Centre is located at Blindern in Kristian Ottosens house, Problemveien 9 (see Google maps). 
SiOsenteret finner du på Blindern i Kristian Ottosens hus, Problemveien 9 (sjå Google maps).
Opening hours are 09:00-16:00 on weekdays. 
Opningstider er 9.00-16.00 på kvardagar.
Remember to activate your card 
Hugs å aktivisere kortet
1. 
OBS!
Send a concert request 
Behov for teknikk og praktisk/teknisk bistand
Technical assistance 
Noen veiledende frister utenom hovedplanleggingen:
You are the most suited to promote your own event. 
Du er selv ansvarlig for å markedsføre konserten, og å melde konserten inn til de kanalene Musikkhøgskolen har, som nmh.no/arrangementer.
Report your concert to konsertinfo@nmh.no if you wish to be featured in The Academy’s events calendar. 
Bruk konsertinfo@nmh.no for å få konserten inn i arrangementskalenderen (og dermed også på TV-skjermene i foajeen og 3. etasje).
NOTE: Bachelor concerts will not be featured. 
NB: Bachelorkonserter og "lavterskel studentkonserter" annonseres ikke.
Always use this email address konsertinfo@nmh.no if you want to reach concert producers or someone in communications regarding your programme, or details regarding your event planning. 
Bruk ALLTID e-postadressen konsertinfo@nmh.no hvis du vil nå produsentene eller noen i kommunikasjonsavdelingen angående program eller praktiske detaljer ved konserter som allerede er booket og avtalt.
Professor Aaron Williamon and Terry Clark from the Centre for Performance Science at the Royal College of Music (RCM) in London have been asking these questions since 2011. 
Slike problemstillingar har professor Aaron Williamon og Terry Clark ved Centre for Performance Science ved Royal College of Music (RCM) i London arbeidd med sidan 2011.
As part of their quest they have built a performance simulator. 
Dei har fått bygd ein prestasjonssimulator, eller performance simulator på engelsk.
On 13 June 2017 Senior Researcher Johannes Lunde Hatfield and Associate Professor Guro Gravem Johansen from CEMPE visited the RCM to find out more about the simulator and see how it works. 
Seniorforskar Johannes Lunde Hatfield og førsteamanuensis Guro Gravem Johansen frå CEMPE besøkte RCM 13. juni 2017 for å få informasjon om simulatoren, og observere korleis den fungerer.
Recreating performance situations 
Gjenskaper ulike prestasjonssituasjonar
The simulator is used for performance research and for rehearsing performance situations. 
Simulatoren brukast både til forsking på prestasjonar, og til øving på prestasjonssituasjonar for studentar ved RCM.
The idea is to recreate performance situations that are as realistic as possible, be it a chamber concert with an audience or an audition in front of a panel of judges. 
Tanken er at den skal gjenskape ulike prestasjonssituasjonar så realistisk som mogleg, anten det er ein konsert med publikum i ein kammerkonsertsal, eller ein prøvespelsituasjon framfor eit dommarpanel.
The simulator also has a heart rate monitor which allows the researchers to observe the performers’ stress levels. 
Her finst også måleapparat til å sette på musikaren som registrerer hjertefrekvens og dermed seier noko om stressnivå.
The RCM is an historic building dating from the late 19th century. 
RCM er ein historisk bygnad frå 1890-talet med to tårn.
The room that has been converted to a simulator sits on the sixth floor in the higher of the building’s two towers. 
I 6. etasje, litt mystisk gøymd bort øvst i det høgre tårnet, ligg rommet som er ombygd til simulator.
Upon entering, you find yourself in a short corridor designed to resemble the backstage facilities of a performance venue. 
Først kjem ein inn i ein liten gang som illuderer backstage.
Two monitors show the performers what is happening inside the “concert hall” where they will be performing. 
Her finst to monitorskjermar som viser kva som skjer inne i «salen» der ein skal framføre verket sitt.
Terry acts as stage manager and asks us to wait until the “hall” is ready. 
Terry speler podievakt, og ber oss om å vente til «salen» er klår.
The backstage room has been decorated with items designed to invoke an authentic concert ambience, including the “Please be quiet during concert” sign on the fake door leading to the “stage”. 
Backstage-rommet er dekorert med små detaljar som skal bidrage i å minne om ein autentisk situasjon – til dømes skiltet på den kunstige døra inn til «scenen», med teksten «Please be quiet during concert.»
Simulating a panel of judges 
Simulering av dommarpanel
Today Aaron and Terry are showing us how they simulate a panel of judges. 
I dag skal Aaron og Terry demonstrere ei simulering av å spele foran eit dommarpanel for oss.
On the monitor we can see three actors filmed while pretending to get ready to audition new candidates. 
På monitoren ser vi tre skodespelarar som er filma medan dei tilsynelatande gjer seg klår til å høyre på nye søkarar.
Terry asks whether we are all set and opens the door. 
Terry spør om vi er «klåre», og opnar døra.
The performance space is a small cage measuring some 3 x 3 metres with a grand piano, a music stand, black curtains on the wall, stage lights, a video camera and microphones, a projector and a screen. 
Framføringsrommet er eit lite bur på ca 3 x 3 meter, med flygel, eit notestativ, svarte tepper på veggene, lyskastarar, videokamera og opptaksmikrofonar, ein projektor og eit lerret.
As we are simulating an audition, a video is played showing the three actors as judges taking notes while listening to our performance. 
Sidan vi skal teste ut audition-situasjonen, spelast det av ein video av dommarpanelet med dei tre skodespelarane som noterer og ser ut som dei lyttar.
The video is not interactive, but the simulator offers a selection of three different judge responses depending on which reactions we want to test in the research subject or what the student in question wants to rehearse. 
Videoen er ikkje interaktiv, men simulatoren har tre ulike dommarpanel-modi å velje mellom, alt etter kva for reaksjonar ein vil teste hos forsøkspersonane i forskinga, eller kva studenten er ute etter å trene på.
In our case the judges are giving us an enthusiastic response. 
Det moduset vi får oppleve er eit der dommarane viser entusiasme.
The second response mode is indifferent, while the third is negative with the judges “interrupting” the candidate after a short while. 
I eit anna modus er dei indifferente, og i eit tredje er dei negative, og «avbryt» søkaren etter kort tid.
The three judges featuring in the video are projected to scale. 
Dei tre dommarane på videoen er projisert i ein naturleg storleik.
Another simulation recreates a chamber concert situation. 
I ei anna simulering gjenskapast ein kammerkonsertsituasjon.
The “backstage” monitor shows the audience settling down, and Terry guides us to the simulator cage again. 
Monitoren «backstage» viser publikum som sett seg på stolane, og Terry viser oss inn i simulatorboksen igjen.
This time the concert audience is projected onto the screen, and they applaud and smile as we enter. 
Denne gongen er konsertpublikummet projisert på lerretet, og dei klappar og smiler når vi kjem inn.
A mobile phone goes off, and somebody coughs. 
Ein mobil ringer, og nokon bak i salen hostar.
A “classical audience” 
Har konstruert eit «klassisk publikum»
The audience members have also been videoed one by one, and some of the actors have been duplicated. 
Konsertpublikummarane er dessutan filma ein og ein, og nokre av skodespelarane er duplisert.
This was done for practical reasons, but it does mean that the audience members do not interact with each other – something you would expect in an authentic concert situation. 
Det var den mest praktiske måten å lage videoen på, men det inneber også at publikum heller ikkje interagerer med kvarandre, som ein kunne forvente i ein verkeleg konsertsituasjon.
When asked about the different social and cultural contexts that the simulator is capable of conveying, Aaron confirms that it is designed especially for classical music performances. 
På spørsmål om kva for ulike sosiale og kulturelle kontekstar simulatoren har tilgjengeleg, og om dei berre er tilpassa klassiske utøvarsituasjonar, svarer Aaron stadfestande på det siste.
“Someone commented on all the grey hair among the audience. 
«Someone commented on all the grey hair among the audience.
Well, that would be a typical feature of the classical audience, wouldn’t it? 
Well, that will be a typical feature of the classical audience, wouldn´t it?
We have constructed a typical well-behaved, predictable classical audience.” 
We have constructed a typical well-behaved, predictable classical audience.”
A good tool for classical musicians 
Eit godt instrument for klassiske musikarar
The RCM simulator is therefore not yet particularly relevant for other genres or contexts than the rather conservative settings we find in classical music. 
Simulatoren ved RCM vil altså førebels ikkje vere spesiell relevant for andre sjangrar eller kontekstar enn nokså konservative settingar innanfor den klassiske musikkulturen.
The simulator is unable to recreate situations where there is more interaction between the musicians and between the musicians and audience and where that interaction has a greater impact on the outcome. 
Situasjonar der interaksjon både internt mellom musikarar, og mellom musikarar og lyttarar er større og har større tyding for utfallet, er ikkje tilgjengeleg i simulatoren.
Nonetheless, studies of the performers’ stress levels show that their physiological reactions before, during and after a performance in the simulator are very similar to those that they experience in real-life situations. 
Til tross for slike faktorar har undersøkingane av utøvarar sitt stressnivå vist at dei fysiologiske reaksjonane både før, under og etter ei framføring i simulatoren er svært like dei reaksjonane som ofte førekjem i verkelege situasjonar.
We can therefore be relatively confident that the simulator is a useful tool for classical musicians when practising how to deal with performance anxiety. 
Ein kan dermed vere relativt trygg på at simulatoren er eit godt instrument for å øve på å takle prestasjonsangst for klassiske musikarar.
NMH is looking to develop a similar simulator 
Ønskjer å utvikle ein liknande simulator ved NMH
As part of Johannes Lunde Hatfield’s new research project at CEMPE, there are plans for the NMH to develop new virtual reality (VR) technology. 
I samband med det nye forskingsprosjektet til Johannes Lunde Hatfield i CEMPE planleggast vidare utvikling av teknologi knytt til virtuell realitet (VR) for å nytte på liknande måte på NMH.
Johannes wants to look into using VR glasses in a laboratory setting and developing a projection simulator similar to that at the RCM. 
Johannes ønskjer her å undersøke moglegheitene for bruk av både VR-briller i ein laboratoriesituasjon i tillegg til å bruke ein liknande prosjektert simulator.
The idea is to test the technology already in use at the RCM and to experiment with more flexible VR solutions. 
Tanken er å teste ut både teknologien som allereie er i bruk ved RCM, i tillegg til å ha moglegheit for meir fleksible VR-løysningar.
Starting in the coming academic year, Johannes is planning to launch a pilot study to develop state-of-the-art software for use in a similar simulator to allow students and teachers to get as close as possible to an authentic performance situation. 
Frå og med neste skuleår planlegg Johannes å starte opp med en pilotstudie der føremålet er å utvikle toppmoderne Software for bruk i ein liknande simulator der studentar og lærarar kan kome så nær ein verkeleg framføringssituasjon som mogleg.
Following our visit to the RCM, Johannes has identified a number of new opportunities and potential for improving the technology for use in practice and performance situations. 
Etter besøket vårt ved RCM ser Johannes mange nye moglegheiter og potensial for vidare utvikling av teknologien i samband med øving og framføring.
Manual 
Veiledning
Programme text 
Tekst
The field named “Innside venstre” is for your programme, while the “Innside høyre”-field is for a short description of your concert, or a short bio. 
Du skal fylle ut et felt med program og et for omtale eller lignende.
The description must be no longer than 800 characters. 
Omtalen kan være på 800 tegn.
Picture 
Bilde
How to print 
Følg oppskriften under.
You can colour print your programme on Academy printers. 
Slik skriver du ut på NMH-printere:
Follow this step by step guide. 
Last ned og lagre pdf-en.
Download the generated PDF-file. 
Åpne den og trykk på skriver-ikonet.
Open it in Adobe Reader and click the printer icon 
Først må du huke av for «2-sidig utskrift, bla fra kortsiden».
Choose “Print on both sides of paper” and “Flip on short edge” 
Velg så knappen «Egenskaper» og velg farge nederst på siden.
For all other concerts, please make your own programmes. 
For alle andre konserter må du lage program selv.
You can colourprint your poster on any academy printer. 
Den kan du skrive ut i farger på NMH sine skrivere.
The creator makes picture posters, as well as posters without pictures. 
Du kan lage plakat med eller uten bilde.
Example poster without photo 
Eksempelplakat uten bilde
Example poster with photo 
Eksempelplakat med bilde
Using pictures 
Bildebruk
Follow this step by step guide. 
Lagre pdf-en på en datamaskin.
Click “Print” and your poster will be printed 
Lykke til!
You are the most suited to promote your own event. 
Du er den beste til å markedsføre konserten din!
Use social media, invite colleagues, friends and family. 
Vi oppfordrer deg til å markedsføre din konsert selv – bruk sosiale medier, inviter medstudenter, venner og familie.
Financial support 
Trykksaker
Read about how to apply for financial support (Norwegian only) or contact Lars Kurverud. 
Musikkhøgskolen trykker som regel ikke plakater eller program til masterkonserter.
Lars Holmen Kurverud 
Lag konsertprogram med konsertprogramgeneratoren
Head of Department 
Lag plakat med plakatgeneratoren
Concert Programme 
Finansiell støtte
The Academy does not print programmes for student concerts, apart from the official Academy concert series. 
Les mer om hvordan du søker finansiell støtte til din konsert
The instruments will be marked and booked for your concert. 
Instrumentene blir markert med en infolapp og reservert for anledningen.
For concerts in Lindeman hall, the new Steinway D (serial no 576950) will be tuned, if no other requests have been made. 
Til konserter i Lindemansalen stemmes nyeste Steinway D (serienummer 576950), hvis ikke andre ønsker er innmeldt.
You will find the model mark by the keyhole under the fallboard. 
Ved bruk: - Flyglene skal kun benyttes til konserter og andre arrangementer, ikke til øving.
Or on the last weekday before a weekend or holiday event. 
- Flygeltrekket skal legges på et bord når det tas av, aldri legges på gulvet.
Campus Services or an events host will, as far as possible, make sure that the right piano is at the right location. 
- Den lange pinnen skal i det nest ytterste hullet i lokket, den korte skal i det ytterste.
Broken strings and other urgent matters must be reported directly to piano tuners Jan Haghus and Dag Vene. 
Ved oppbevaring: - Flyglene skal stå på anviste plasser og ikke steder hvor de kan sperre for nødutgangene.
Some artists and musicians struggle with it because they make certain associations with the commercial aspects of entrepreneurship, Orning claims. 
Det butter veldig imot for en del kunstnere og musikere nettopp fordi vi har såpass mange assosiasjoner til den kommersielle siden ved entreprenørskap, mener Orning.
– These two realms espouse very different values and are not always easy to reconcile. 
– Disse to verdenene har to veldig ulike verdisyn, og det er ikke så lett å forene, forteller Orning.
– It’s still a new concept in the music profession. 
– Foreløpig er det et ungt begrep innenfor musikk.
Artistic or musical entrepreneurship remains uncharted territory, therefore. 
Kunstnerisk entreprenørskap, eller musikalsk entreprenørskap er derfor fortsatt et ganske uutforsket område.
Most research to date has been on economic issues because it’s easier to adopt things such as business plans and other commercial aspects of the music industry. 
Foreløpig er den økonomiske delen av det forsket mer på, fordi det er lettere å adoptere det som handler om forretningsplan og andre foretaksmessige sider ved musikklivet.
“You could argue that the music profession is entrepreneurial by its very nature. 
«Musikervirket er i seg selv entrepetørielt kan man si.
You already have the ability to initiate something, develop an idea and launch a project.” 
Det er mye som er bygget inn allerede i det å være en igangsetter, ha en idé og sette i gang et prosjekt.»
(Orning) 
(Tanja Orning)
Art and commerce? 
Kunst og kommers?
The term entrepreneurship originally incorporated the pleasure of creating something, of having a vision and getting stuck in. 
Opprinnelsen til begrepet entreprenørskap rommer også gleden ved å skape, å ha en visjon og å sette i gang.
With her research, Orning wants to establish whether the term can also be extended to include an artistic aspect and whether it is an appropriate term to use in an artistic context. 
Orning ønsker gjennom sin forskning å undersøke om det er mulig å fylle begrepet også med det kunstneriske aspektet, og om det er et fruktbart begrep å bruke i en kunstnerisk sammenheng.
– You could argue that the music profession is entrepreneurial by its very nature in that it involves rehearsing something that you then perform in a concert. 
– Musikervirket er i seg selv entrepetørielt kan man si, fordi det handler om å øve inn noe som du skal spille på konsert.
There’s always this recurring cycle of preparing something before presenting it to the public. 
Det er hele tiden en syklus av ting du presenterer for offentligheten.
You already have the ability to initiate something, develop an idea and launch a project, Orning points out. 
Det er mye som er bygget inn allerede i det å være en igangsetter, ha en idé og sette i gang et prosjekt, påpeker Orning.
– One interesting point is that there are a lot of entrepreneurial aspects to being an artist, but the artists and musicians themselves are reluctant to adopt the term. 
– Det er et interessant poeng at man kan se mange entrepretørielle trekk ved kunstnerskap, men kunstnerne og musikerne selv vil ikke ta det ordet i bruk.
One common feature of the traditional artist and the traditional entrepreneur is that both are willing to take risks, both are creative, both seek opportunities and resources, and both are often personally involved in the projects they are working on. 
Fellestrekk ved mennesker i den tradisjonelle kunstnerrollen og entreprenørrollen handler om at begge er villige til å ta risiko, de er kreative, søker muligheter og ressurser og er ofte personlig engasjert i det de jobber med.
In that sense, entrepreneurship is an integral part of artistic practice. 
På den måten er entreprenørskap bygget inn i kunstnerisk praksis.
Artistic autonomy and economic reality 
Mellom kunstnerisk autonomi og økonomisk realitet
In April the Norwegian Academy of Music will be hosting the first international conference on entrepreneurship in music. 
I april gjennomføres første internasjonale konferanse om entreprenørskap i musikk på Norges musikkhøgskole.
The conference is the result of a collaboration between the Department of Musicology at the University of Oslo, CEMPE and BI Norwegian Business School. 
Konferansen er et samarbeid mellom Institutt for musikkvitenskap (UiO), Senter for fremragende utdanning i musikkutøving (NMH) og BI.
The aim of the conference is to take the debate on entrepreneurship in music to a new level and to challenge the inherent conflict between artistic processes and commercial considerations that most students will encounter when they enter the profession. 
Målet med konferansen er å løfte dialogen om entreprenørskap i musikk til et nytt nivå, og å utfordre de inneforståtte motsetningene mellom kunstneriske prosesser og mer kommersielle hensyn de fleste studenter kommer til å møte i yrkeslivet.
Registration deadline: 1 April. 
Påmeldingsfrist er 1. april.
> Go to conference webpage. 
Gå til påmelding og informasjon om konferansen.