natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Specific sea areas around Svalbard and elsewhere in the Barents Sea stand out as especially productive (for example the polar front, the ice margin, glacier termini and shallow banks). 
Enkelte deler av havområdene ved Svalbard og i Barentshavet for øvrig, utpeker seg som særskilt produktive (for eksempel polarfronten, iskantsonen, brefronter og grunne bankområder).
Compared with the mainland, a relatively large proportion of Svalbard is affected by sea ice. 
En relativt stor andel av Svalbard er påvirket av sjøis sammenlignet med fastlandet.
This in turn affects oceanographic processes, as well as the prevalence of species. 
Dette påvirker oseanografiske prosesser, så vel som forekomst av arter.
There is an intimate link between the ecosystems in the sea and on land. 
Det er en nær kobling mellom økosystemer i havet og på land.
In particular, there is extensive transport of energy from sea to land through nesting sea birds bringing food from the water back ashore. 
Blant annet er det en utstrakt transport av energi fra sjø til land ved at hekkende sjøfugl bringer føde fra havet tilbake til land.
In addition, some marine mammals dwell on land for shorter or longer periods for birthing and moulting. 
I tillegg har noen sjøpattedyrarter tilhold på land i kortere eller lengre perioder i forbindelse med ungekasting og hårfelling.
Environmetal management 
Miljøforvaltning
Marine ecological studies in the Marginal Ice Zone and Kongsfjorden 
Marine ecological studies in the Marginal Ice Zone and Kongsfjorden
Twenty per cent of the earth has a polar climate, which means that the area is characterised by cold summers and no month of the year has an average temperature exceeding 10°C. 
Tjue prosent av jorden har et polart klima, det vil si områder preget av kalde somre hvor ingen av årets måneder har en høyere gjennomsnittstemperatur enn 10 °C.
Climate change denotes changes in major weather patterns over a long time-scale, and results from both natural variability and the influence of human activities. 
Klimaendringer er forandringer i de store værmønstrene over lange tidsskalaer, og et resultat av både naturlige svingninger og menneskelig påvirkning.
The causes underlying climate change are complex and include many different feedback mechanisms that either enhance or counteract climate change. 
Årsakene til klimaendringer er komplekse med mange ulike tilbakekoblingsmekanismer som enten forsterker eller reduserer klimaendringene.
In polar regions, changes observed in sea ice, snow cover and glaciers can provide knowledge about climate change. 
I polare områder er endringer i havis, snødekke og isbreer viktige observasjoner som kan gi oss mer kunnskap om klimaendringene.
Processes and drivers 
Prosesser og drivkrefter
How do we measure climate change? 
Hvordan måler vi klimaendringer?
Climate change in the Arctic 
Klimaendringer i Arktis
Climate change in Antarctica 
Klimaendringer i Antarktis
What is changing? 
Klimaindikatorer
The effect on ecosystems 
Effekter på økosystemer
Global climate change 
Globale klimaendringer
Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) 
FNs klimapanel (IPCC)
More on the physical science basis for climate change 
Mer om det vitenskapelige grunnlaget for klimaendringer
Climate research at the Norwegian Polar Institute focuses especially on sea ice, glaciers, oceanography and marine ecosystems, and much of the research is coordinated through the Centre for Ice, Climate and Ecosystems (ICE). 
Klimaforskningen ved Norsk Polarinstitutt fokuserer særlig på havis, isbreer, oseanografi og marine økosystemer – og mye av forskningen er koordinert gjennom Senter for is, klima og økosystemer – ICE.
More about our climate research 
Mer om vår klimaforskning
Government 
Forvaltningsprosesser
More reports from IPPC 
Flere rapporter fra FNs klimapanel
Facta page: Climate in the Arctic 
Faktaside: Klima i Arktis
Lack of basic knowledge is a fundamental hurdle for efforts to comprehend climate change here. 
Manglende kunnskap er ei grunnleggande hindring for å få ei full forståing av klimaendringene her.
Research suggests that for the past 30 years, the hole in the ozone layer over Antarctica has contributed to limiting the effects of global warming in the continent. 
Studier tyder på at hullet i ozonlaget over Antarktis dei siste 30 åra troleg har medverka til å avgrense effekten av global oppvarming over kontinentet.
Climate in Antarctica 
Klima i Antarktis
The climate in Antarctica is colder than in any other place on earth. 
Klimaet i Antarktis er prega av kulde meir enn nokon annan stad i verda.
And even though Antarctica is covered with snow and ice, the continent is essentially a desert, with exceedingly low annual precipitation. 
Og sjølv om Antarktis er dekt av snø og is, er kontinentet i praksis ein ørken, med svært låg nedbørsmengde.
More about climate in Antarctica 
Meir om klimaet i Antarktis
Status and prospects 
Status og framtid
Over the past couple decades, significant warming has been registered in some parts of Antarctica and great changes are likely in the years to come. 
Det er dei siste tiåra registrert betydelig oppvarming over enkelte delar av Antarktis, og det er venta betydelige endringar i åra som kommer.
More about future perspectives 
Meir om status og framtid
Climate components 
Klimakomponentar
More about climate components 
Meir om klimakomponentar
Worldwide impact 
Global tyding
The vast ice-bound expanses of Antarctica serve as a global thermostat, regulating the world’s climate system. 
Dei enorme islagte områda i Antarktis fungerer som ein global termostat som regulerar jordas klimasystem.
More about worldwide impact 
Meir om global tyding
Publications 
Publikasjonar
Photos 
Bilete
Links 
Lenkar
Contact persons 
Kontaktpersonar
Climate research at the Norwegian Polar Institute focuses especially on sea ice, glaciers, oceanography and marine ecosystems, and much of the research is coordinated through the Centre for Ice, Climate and Ecosystems (ICE). 
Klimaforskinga ved Norsk Polarinstitutt fokuserer særleg på havis, isbreer, oseanografi og marine økosystem – og mykje av forskinga er koordinert gjennom Senter for is, klima og økosystemer – ICE.
Read more about our research on climate 
Meir om vår klimaforsking
Projects 
Prosjekt
More projects about climate 
Fleire prosjekt om klima
Management processes 
Forvaltningsprosessar
Intergovernmental Panel on Climate Change (IPPC) 
FNs klimapanel (IPPC)
Fifth Assessment Report (AR5) 
IPCCs femte hovudrapport
Fourth Assessment Report (AR4) 
IPCCs fjerde hovudrapport
Latest articles on climate 
Siste artikler om klima i Antarktis
Thursday March 16 2017 
torsdag 27. august 2015
The results show that there are probably more polar bears than the last time the bears were counted. 
De nyoppdagende kanalene kan gi svar på smelteprosessene i den antarktiske innlandsisen.
Wednesday December 23 2015 
torsdag 06. februar 2014
More articles on climate 
Flere artikler om klima i Antarktis
The International Polar Year lasts from 1 March 2007 until 1 March 2009, ensuring the inclusion of two full seasons in both hemispheres. 
Det internasjonale polaråret går fra 1. mars 2007 til 1. mars 2009, slik at det dekker fulle sesonger både i nord og i sør.
The Norwegian Polar Institute is actively contributing with research and information to many of the IPY projects. 
Norsk Polarinstitutt deltar aktivt med forskning, logistikk og formidling.
The Norwegian Polar Institute is leading five of Norway's 26 Polar Year projects and is a participant in eight others. 
Norsk Polarinstitutt leder fem av de 26 nasjonale Polarår-prosjektene og er deltaker i ytterligere åtte.
In addition there are four projects defined as national Polar Year projects, but that receive financing from other sources than the funds earmarked by the Norwegian Research Council for International Polar Year projects. 
I tillegg er det fire prosjekter som regnes som nasjonale Polarår-prosjekter, men som har finansiering utenom Forskningsråds bevilgning som er øremerket Polarår-prosjekt.
The Norwegian Polar Institute is a member of the national Polar Year committee and the sub-committees for popularizing and data management and heads the sub-committee for logistics. 
Instituttet er deltaker i den nasjonale Polarårkomitéen og i undergruppene for formidling og datahåndtering, og leder undergruppen for logistikk.
In this manner researchers can explore the movement patterns, behaviour and habitat utilization of marine mammals in the polar regions. 
Marine Mammals Exploring the Oceans Pole to Pole (MEOP): Dyptdykkende marine pattedyr får påsatt CTD datalogger som viser saltholdighet og temperatur.
The project will perform deployments on the deepest diving pinniped species in the Arctic and the Antarctic - hooded seals in the north and southern elephant seals in the south (Bouvetøya). 
Prosjektet vil utstyre CTD-loggere på grønlandssel og klappmyss i Arktis og elefantsel, krabbeeter og Weddellsel i antarktiske farvann.
The multi-disciplinary mixture of classic oceanography and marine mammal ecology contained in this research programme will increase our understanding for the world’s oceans and the animals high up in the food chain that live there. 
Den tverrfaglige blandingen av klassisk oseanografi og marine pattedyrs økologi i dette forskningsprogrammet vil bidra til å høyne vår forståelse for verdenshavene og dyrene høyest i næringskjeden som bor der.
This will provide more knowledge about what comprises natural changes and what relates to climate changes. 
Det vil også bli undersøkt hvordan endringene påvirker høyere nivåer i det marine ekosystemet, som fugl og sjøpattedyr.
The field work will take place in Kongsfjorden in Svalbard. 
Feltarbeidet vil foregå i Kongsfjorden på Svalbard.
This project will investigate changes of the ice mass in Dronning Maud Land in Antarctica. 
Dette prosjektet skal undersøke endringer av ismassen i Dronning Maud Land i Antarktis.
This project will provide us with a better understanding of the Arctic climate system. 
Dette prosjektet vil skaffe bedre forståelse av det arktiske klimasystem.
IPY brochure (engelsk) 
Brosjyre om polaråret (engelsk)
Scientific research 
Norsk Polarinstitutt
These processes are fundamental for the climate system of the southern hemisphere, and influence that of the northern hemisphere as well. 
Disse prosessene er fundamentale for klimasystemet på den sørlige halvkule og har ringvirkninger også til den nordlige.
The inland ice 
Innlandsisen
The ice sheet as a climate archive 
Innlandsis som klimaarkiv
Glacier ice, particularly the ice in the inland ice sheets of Antarctica and Greenland, holds a treasure trove of information about climate in ancient times. 
I breisen, og spesielt innlandsisen i Antarktis og på Grønland, ligger mengder av frossen informasjon om tidligere tiders klima.
The snow that once fell here contains information about ambient climate hundreds of millennia back in time. 
Den snøen som en gang falt her inneholder informasjon om hvordan klimaet var så langt tilbake som mange hundre tusen år siden.
Tiny air bubbles trapped in the ice allow scientists to study how the composition of the atmosphere has changed with temperature over time. 
I små luftbobler som ligger i isen kan man studere hvordan atmosfærens sammensetning varierer i takt med temperaturen over tid.
In simple terms, every time water evaporates from the ocean or falls as precipitation, the molecules of water (H2O) that contain certain stable isotopes are more likely to be involved. 
Noe forenklet kan man beskrive prosessen som at hver gang vannet fordamper fra havet eller nedbøren faller, skjer det en deling mellom de ulike stabile isotopene i vannmolekylet H2O.
The exact fraction is temperature-dependent, so if we analyse the snow on the glaciers, we can create a time-line that tells us how temperatures in that area have varied. 
Fraksjonene er temperaturavhengige, og gjennom å analysere snøen på breene kan vi få frem en tidsserie som speiler endringer i temperaturforholdene i området.
When this information is stored over long time spans, it becomes a climate archive. 
Det er denne informasjonen som over lengre tid blir til klimainformasjon.
As in all archives, accurate dating is important. 
Som med alle typer av klimaarkiv er datering viktig.
Many different methods can be used to calculate the age of an ice core, and several are usually used in parallel. 
Det finnes mange ulike metoder å datere iskjerner på, og i de fleste tilfeller bruker man flere metoder parallelt.
Horizons (layers) formed in conjunction with historic events are important in this context. 
Horisonter av historiske hendelser er viktig i denne sammenheng.
Volcanic eruptions provide another important way of dating ice cores. 
Kjente vulkanutbrudd er en annen relevant dateringsmetode.
Read more. 
Mer om iskjerner
The Norwegian Polar Institute helps secure information about ancient climate by studying ice cores from both Svalbard og Antarctica. 
Norsk Polarinstitutt bidrar til å fremskaffe informasjon om fortidens klima gjennom å studere iskjerner både fra Svalbard og Antarktis (artikkel fra Klima 4-2010).
Viewing Antarctica on the scale of geological time 
Antarktis i et geologisk tidsperspektiv
The ice that currently covers most of Antarctica formed about 34 million years ago (which is a relatively short time from a geological perspective), probably owing to a decrease in atmospheric levels of CO2.Antarctic climate change and the environment. 
Isen som i dag dekker størsteparten av Antarktis ble dannet for om lag 34 millioner år siden, relativt nylig sett i et geologisk tidsperspektiv, og mest sannsynlig som følge av nedgang i atmosfærisk CO2-nivå.Antarctic climate change and the environment.
Antarctic Science. 
Antarctic Science.
The atmospheric CO2 decrease lowered global average temperature – although it was nonetheless about 4°C warmer than today’s average. 
Denne nedgangen førte til lavere global middeltemperatur, men omtrent 4 ˚C høyere enn i dag.
At that time the ice reached to the edge of the continent, but was probably warmer and thinner than it is today. 
Isen nådde da ut til kanten av kontinentet, men var sannsynligvis varmere og tynnere enn i dag.
About 14 million years ago, the Antarctic climate suddenly grew colder, probably reinforced by the continent’s increasing geographic isolation rather than by a change in CO2 levels. 
Klimaet ble brått kjøligere for omkring 14 millioner år siden, antakelig forsterket av økende isolasjon av Antarktis heller enn forandring i CO2-nivået.
The other continents drifted ever farther away from Antarctica and at the same time the Antarctic Circumpolar Current developed. 
De andre kontinentene drev lenger bort fra Antarktis, samtidig som Sørishavsstrømmen (den antarktiske sirkumpolare havstrømmen, Antarctic Circumpolar Current, ACC) utviklet seg.
At that time the inland ice sheet grew to approximately the size it has now, and it is believed to have maintained this size ever since.Antarctic climate change and the environment. 
På den tiden vokste innlandsisen omtrent til sin nåværende størrelse, og man tror at den har holdt seg slik siden.Antarctic climate change and the environment.
DOI:10.1017/S0954102009990642." class="reflink">[1] 
DOI:10.1017/S0954102009990642." class="reflink">[1]
The temperature difference between ice ages and interglacials in Antarctica has been about 9°C. 
Temperaturforskjellen mellom istider og mellomistider i Antarktis har vært ca.
Ice cores from both Greenland and Antarctica show that interglacial periods over the past 400 000 years have had temperatures 2-5°C and sea levels 4-6 metres above those we see today. 
Iskjerner fra både Grønland og Antarktis viser at i mellomistidene de siste 400 000 år har temperaturen har vært 2–5 ˚C høyere og havnivået 4–6 meter høyere enn i dag.
Studies of ancient climate show that the Antarctic Circumpolar Current developed in the transition between Eocene and Oligocene (34 million years ago), when Tasmania parted ways with Antarctica (geologically speaking), and Drake Strait opened up for a circumpolar ocean current around the continent. 
Studier av fortidsklima viser at Sørishavsstrømmen oppsto i overgangen mellom eocen og oligocen (34 millioner år siden), da Tasmania forlot Antarktis i geologisk forstand, og Drakestredet åpnet for en sirkumpolar havstrøm rundt Antarktis.
This gave the Southern Ocean its role of linking the world’s oceans through the deep ocean circulation. 
Sørishavet fikk dermed sin rolle i koblingen av verdenshavene gjennom den store dyphavssirkulasjonen.
At the same time, the current isolated Antarctica by preventing heat transport to higher latitudes. 
Samtidig isolerte havstrømmen Antarktis mot varmetransport til høyere breddegrader.
Ice cores from Antarctica also provide an archive of ancient climate. 
Iskjerner fra Antarktis fungerer også som klimaarkiv fra fortida.
The cores show that the ice has been in a constant state of change owing to changes in solar radiation (variations in the shape of the earth’s orbit and thus its distance from the sun), and also reveal a strong link between atmospheric levels of greenhouse gases and air temperature. 
Iskjernene viser at isen har vært i stadig endring som følge av endringer i solinnstrålingen (endringer i formen på jordas bane rundt sola, og dermed avstanden til sola), og viser også at det er en sterk kobling mellom nivået av drivhusgasser og lufttemperatur.
About 98% of Antarctica is covered by an ice cap (the inland ice sheet) with an average thickness of at least 2.1 kilometres. 
Omtrent 98 % av Antarktis er dekket av en kappe av is (innlandsisen) med en gjennomsnittlig tykkelse på minst 2,1 kilometer.
This ice contains 90% of the world’s fresh water. 
Denne isen inneholder 90 % av verdens ferskvann.
Along with the sea ice that surrounds the continent, this ice plays a crucial role in the radiation budget at high southerly latitudes and is an important driver of atmospheric circulation.State of the Antarctic and Southern Ocean climate system. 
Sammen med havisen som omkranser den, spiller isen en viktig rolle i strålingsbudsjettet på høyere sørlige breddegrader og er en viktig drivkraft i den atmosfæriske sirkulasjonen.State of the Antarctic and Southern Ocean climate system.
Reviews of Geophysics (47): 1. 
Reviews of Geophysics (47): 1.
DOI: 10.1029/2007RG000231" class="reflink">[2] The inland ice sheet, which is over 4000 m thick in some places, keeps air temperatures low in the southern hemisphere and stabilises the cyclone belt around the continent. 
DOI: 10.1029/2007RG000231" class="reflink">[2] Innlandsisen, som på sitt tykkeste er over 4000 m, holder lufttemperaturene på den sørlige halvkule lave og stabiliserer syklonbeltet rundt kontinentet.
Ice accumulates on the inland ice sheet through precipitation that falls as snow. 
Is tilføres innlandsisen gjennom nedbør som kommer som snø.
This snow is compressed to form glacier ice that flows toward the coast impelled by gravity – sometimes moving rapidly in ice streams. 
Denne snøen blir så komprimert og danner breis som forflytter seg mot kysten under gravitasjon, til dels i raske isstrømmer.
When the ice reaches the coast, it flows out onto the sea, creating massive floating ice shelves. 
Når isen når kysten renner den ut i havet og danner de store flytende isbremmene.
This movement coastward movement of ice gives the inland ice sheet a significant role in maintaining the regional climate system; changes in the balance between accumulation and loss of ice will have implications for climate and global sea level. 
Gjennom denne tilflyten av is til kysten har innlandsisen en betydelig rolle i opprettholdelse av klimasystemet i regionen, og endringer i balansen mellom tilførsel og tap av is vil ha betydning for klimautviklingen og globalt havnivå.
However, much work is needed to obtain adequate models. 
Det gjenstår imidlertid mye for å få tilfredsstillende modeller.
The inland ice sheet of Antarctica is an important indicator for ongoing climate change, and changes in this ice can have far-reaching implications. 
Innlandsisen i Antarktis er en viktig indikator når det gjelder dagens klimaendringer, og endringer i isen kan få betydelige konsekvenser.
Antarctica has lost ice mass over the past two decades. 
Antarktis har mistet masse de siste to tiårene.
These losses have chiefly affected a restricted area, namely the Antarctic Peninsula and the part of West Antarctica that lies south of the Amundsen Sea.Fifth assessment report contribution." class="reflink">[3] Many knowledge gaps remain to be filled to create a firm basis for adequate predictions of what will happen to the inland ice sheet in the future. 
Disse tapene er i stor grad fra et avgrenset område, nemlig den antarktiske halvøy og området ved Amundsenhavet i Vest-Antarktis.Fifth assessment report contribution." class="reflink">[3] Det er mange kunnskapshull som skal tettes før vi har grunnlag for å gi fullgode prediksjoner om utvikling av innlandsisen i fremtiden.
Current models predict that over the next century, the ice balance will be positive for the inland ice sheet, owing to increased precipitation, but that overall mass balance will be negative: more ice will be lost along the coast (through calving and melting) than accumulates in the inland regions.Fifth assessment report contribution." class="reflink">[3] 
På grunnlag av dagens modeller forventes det imidlertid i det nærmeste århundre en økning i massebalanse på innlandsisen på grunn av økt nedbør, men likeledes forventes det at tapet av is langs kysten av Antarktis (kalving og smelting) vil være større enn denne økningen på innlandsisen slik at det totalt sett forventes et massetap i tiden fremover.Fifth assessment report contribution." class="reflink">[3]
Circulation 
Sirkulasjon
Photo: AMAP (ACIA-rapporten, Key finding 1) 
Foto: AMAP (ACIA-rapporten, Key finding 1)
Weddell Sea Bottom Water 
Dypvannet fra Weddellhavet
The coldest and largest contribution to this bottom water comes from the Weddell Sea. 
Det kaldeste vannet og største bidraget til dypvannet kommer fra Weddellhavet.
Nature Geoscience 3 , 551 - 556. 
Nature Geoscience 3 , 551 - 556.
DOI:10.1038/ngeo916" class="reflink">[4] 
DOI:10.1038/ngeo916" class="reflink">[4]
The Southern Ocean is the largest ocean in the world. 
Sørishavet er verdens største hav.
The Antarctic Circumpolar Current connects the Pacific, Atlantic and Indian Oceans. 
Sørishavsstrømmen danner forbindelser mellom Stillehavet, Atlanterhavet og det Indiske hav.
The Southern Ocean produces the coldest, densest water that forms the bottom water in the global ocean circulation. 
I Sørishavet produseres det kaldeste vannet med høyest tetthet som danner dypvannet i den globale havsirkulasjonen.
The Southern Ocean and its physical characteristics are crucial for the earth’s climate. 
Sørishavet og dets fysiske egenskaper er av stor betydning for det globale klimaet.
The Southern Ocean is one of the least studied marine areas in the world. 
Sørishavet er et av de minst studerte havområdene i verden.
For large parts of this ocean, data from before 1950 are rare or non-existent. 
Fra store deler av Sørishavet eksisterer det lite eller ingen data fra perioden før 1950.
Data availability increased only when satellite measurements began in the 1970s and 1980s. 
Datagrunnlaget økte først med inntoget av satellittmålinger på 1970- og 1980-tallet.
Logistic challenges and weather conditions still impede data collection, particularly in winter. 
Logistikk og værforhold begrenser fortsatt datainnsamling, særlig om vinteren.
Automatic data loggers deployed in the ocean and on marine mammals are now supplementing our knowledge. 
Automatiske datainnsamlere plassert i havet og på marine pattedyr bedrer nå kunnskapsgrunnlaget.
Nonetheless, understanding of the role the Southern Ocean plays in the global climate system is still limited owing to lack of data. 
Likevel er fortsatt forståelsen av Sørishavets rolle i det globale klimasystemet begrenset som følge av mangelfullt datagrunnlag.
The Southern Ocean ventilates the world’s oceans and regulates the climate system by taking up and storing heat, fresh water, oxygen and atmospheric CO2. 
Sørishavet ventilerer verdenshavene og regulerer klimasystemet gjennom opptak og lagring av varme, ferskvann, oksygen og atmosfærisk CO2.