natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Walruses feeding at the highest trophic levels are among the highest contaminated mammals in the Arctic. 
Walruses feeding at the highest trophic levels are among the highest contaminated mammals in the Arctic.
Exposure to environmental pollutants in arctic wildlife has been associated with negative health effects such as hormone disruption and immune suppression. 
Exposure to environmental pollutants in arctic wildlife has been associated with negative health effects such as hormone disruption and immune suppression.
However, there is a lack of studies investigating health effects of pollutants in walruses. 
However, there is a lack of studies investigating health effects of pollutants in walruses.
Early warning molecular effects could be detected as changes in mRNA expression of genes that play an important role in animal health, such as hormone balance and immune system. 
Early warning molecular effects could be detected as changes in mRNA expression of genes that play an important role in animal health, such as hormone balance and immune system.
Hormonal or immunological changes can be seen as altered levels of hormones and immunoglobulins. 
Hormonal or immunological changes can be seen as altered levels of hormones and immunoglobulins.
The student is expected to participate in the lab analysis of mRNA expression performed at National Institute for Public Health in Oslo (~2 months). 
The student is expected to participate in the lab analysis of mRNA expression performed at National Institute for Public Health in Oslo (~2 months).
Additional lab-work can be done in Tromsø. 
Additional lab-work can be done in Tromsø.
Data analyses and writing will be preferably done at UiT/Tromsø. 
Data analyses and writing will be preferably done at UiT/Tromsø.
Interested? 
Interested?
If this is something for you, please e-mail 
If this is something for you, please e-mail
[javascript required to view e-mail address] and [javascript required to view e-mail address]. 
[javascript required to view e-mail address] and [javascript required to view e-mail address].
Explain your motivation and describe the relevance of your background to the current project (please join a CV). 
Explain your motivation and describe the relevance of your background to the current project (please join a CV).
Biodiversity, Environmental pollutants 
Biodiversitet, Miljøgifter
Deep water formation is an important process in the global ocean circulation. 
Dypvannsdannelse er en viktig prosess for sirkulasjonen i verdenshavene.
The transport of warm water in the overturning circulation is partly responsible for the mild climate in northwestern Europe compared to similar latitudes in North America. 
Det milde klimaet i nordvest-Europa skyldes delvis transporten av varmt vann i AMOC.
In climate model simulations the strength of convection south of Greenland is related to the strength of the overturning circulation. 
Simuleringer i klimamodeller har vist at styrken i varmestrømningene sør for Grønland henger sammen med styrken av AMOC.
Some models predict that convection will weaken due to the input of freshwater released from the melting ice on Greenland. 
Noen modeller forutsier at AMOC vil svekkes på grunn av det ferske vannet som renner ut i havet fra Grønlands smeltende isbreer.
Because of the much lower density of freshwater compared to seawater it forms a barrier that isolates the deep ocean from the cold atmosphere. 
Fordi tettheten i dette ferskvannet er mye lavere enn tettheten i sjøvannet, skaper det en barriere som isolerer dyphavet fra den kalde atmosfæren.
While the majority of the Earth warms as a result of climate change the region around southern Greenland would cool. 
Mens det meste av jordkloden varmes opp som et resultat av klimaendringer, vil altså regionen rundt Grønland kunne avkjøles.
In temperature observations of the earth’s surface in 2015 a similar pattern seems to appear. 
I observasjoner av temperatur i jordas overflate i 2015 så et lignende mønster ut til å komme fram.
The Earth warmed while the ocean southeast of Greenland cooled. 
Jorda ble oppvarmet, mens havet sør-øst av Grønland ble kaldere.
This led to speculation that convection had already weakened as a result of increased melting of Greenland’s icecap. 
Dette førte til spekulasjoner om varmestrømningene allerede var blitt svakere på grunn av den økte avsmeltinga fra isbreene.
It would mean that the overturning circulation would be affected faster than expected. 
Det ville i så fall bety at sirkulasjonen ville bli påvirket raskere enn forventet.
Record depths of convection were observed in the Irminger Sea in the winter of 2014–2015. 
Dyp vertikal blanding ble observert i Irmingerhavet vinteren 2014–2015.
This strong mixing was caused by an extremely cold and long winter. 
Denne sterke blandingen kom av at vinteren var uvanlig lang og kald.
The manuscript that describes the convection and explains the temperature changes is accepted in Geophysical Research Letters. 
Beskrivelsen av varmestrømningene og forklaringene på temperaturendringene er publisert digitalt i Geophysical Research Letters .
Follow the cruise on the OSNAP blog 
Følg forskningen på OSNAP-bloggen
Read the article 
Les artikkelen
In the media 
Omtaler fra media
The mysterious ‘cold blob’ in the North Atlantic Ocean is starting to give up its secrets | The Washington Post 
The mysterious ‘cold blob’ in the North Atlantic Ocean is starting to give up its secrets | The Washington Post
Melting Greenland ice has not slowed down ocean circulation | ScienceNordic 
Melting Greenland ice has not slowed down ocean circulation | ScienceNordic
A short documentary from last year's cruise. 
Kort dokumentarvideo fra fjorårets tokt.
Video: NIOZ Royal Netherlands Institute for Sea Research Climate, Oceanography, Scientific research 
Video: NIOZ Royal Netherlands Institute for Sea Research Klima, Oseanografi, Forskning
If you're looking for a geological map of Svalbard, you'll no longer need to purchase printed maps, nor rely on mobile service. 
Har du behov for geologiske kart for Svalbard trenger du verken papirkart eller mobildekning.
A GPS-enabled smartphone will suffice. 
En smarttelefon med GPS holder.
This is what the map looks like on a smartphone. 
Slik ser løsningen ut på en mobil.
Per Inge Myhre, Research Scientist and Geologist at the Norwegian Polar Institute, is the developer. 
Det er Polarinstituttets forsker og geolog, Per Inge Myhre, som har utviklet den smarte løsningen.
The data are the same as those available at the Polar Institute's website, but with this, Myhre aims to make the maps more accessible during fieldwork. 
Dataene er de samme som er tilgjengelige på Norsk Polarinstitutts nettsider.
The data are identical, but the mobile format offers a better look, Myhre says, adding that all user feedback will be highly appreciated. 
Dataene er de samme, men utseendet er bedre i mobilformat, sier Myhre og legger til at han gjerne tar imot tilbakemeldinger fra potensielle brukere.
Download and instructions 
Nedlastning og instruksjoner
Without nutrient-rich plants, reindeer, geese, and ptarmigan would not be able to inhabit Svalbard. 
Men landet i det høye nord er også grønt.
Photo: Isabell Eischeid / Norwegian Polar Institute 
Foto: Isabell Eischeid / Norsk Polarinstitutt
Photo: Lawrence Hislop / Norwegian Polar Institute 
Foto: Lawrence Hislop / Norsk Polarinstitutt
Photo: Leif Einar Støvern / Norwegian Polar Institute 
Foto: Leif Einar Støvern / Norsk Polarinstitutt
Virve Ravolainen and Åshild Ønvik Pedersen // Norwegian Polar Institute Ingibjörg Svala Jónsdóttir // University Centre in Svalbard and University of Iceland Mads Forchhammer // University Centre in Svalbard Eeva Soininen // UiT The Arctic University of Norway René van der Wal // University of Aberdeen 
Av: Virve Ravolainen, Norsk Polarinstitutt, Åshild Ønvik Pedersen, Norsk Polarinstitutt, Ingibjörg Svala Jónsdóttir, UNIS/University of Iceland, Mads Forchhammer, UNIS, Eeva Soininen, Norges Arktiske Universitet – UiT og René van der Wal – University of Aberdeen
We find small patches of productive vegetation, with a diverse flora of grasses, herbs, and mosses. 
Det finnes mange små lommer av artsrik og produktiv vegetasjon med gress, urter og moser på Svalbard.
In our research, we focus on these green "cornerstones" and factors that could alter their resilience and function, with the aim of making plant monitoring both efficient and relevant for management of the ecosystem as a whole. 
Ved å fokusere på de grønne «søylepunktene» og det som kan drive endring i deres styrke og funksjon, kan vi gjøre ovevåkingen av vegetasjonen effektiv og relevant for forvalting av økosystemet.
Why monitor the green stuff? 
Hvorfor overvåke det grønne?
At present, the life of a plant in Svalbard is not rosy. 
Livet som plante på Svalbard er heftig for tiden.
Weather conditions in both summer and winter vary more than they used to. 
Værforholdene både sommer og vinter varierer mer enn før.
The summers are warmer but also either wetter or drier than they were a few decades ago. 
Sommerne er varmere, men også våtere eller tørrere enn for noen tiår siden.
The winters are not as cold as before, and it rains more. 
Vintrene er ikke like kalde som før og det regner mer.
People come in large and small hordes and their boots leave marks on the vegetation. 
Folk kommer i store og små flokker og lager tråkk og stier.
The monitoring will inform us about the consequences of climate change. 
Vi skal ha overvåking som gjør oss i stand til å forstå konsekvenser av klimaendring.
We need to pay particularly close attention to those components of the vegetation that have important roles in the wider ecosystem. 
Spesielt trenger vi å rette blikket på de deler av vegetasjonen som har viktige roller i økosystemet.
What are we on the lookout for? 
Hva med det grønne?
Svalbard's flora includes 180 vascular plant species and several hundred species of mosses, lichens, and liverworts. 
De 180 karplanteartene og de mange hundre mose- og lavartene danner Svalbards plantemangfold og mange ulike typer vegetasjon.
Combined in diverse assemblages, they form many different types of vegetation that vary greatly in their potential for change and their ability to tolerate disturbance by both humans and animals. 
Mellom vegetasjonstypene er det er store forskjeller i potensial for endring og i toleranse for forstyrrelse fra både mennesker og dyr.
Svalbard is vast, and it is impossible to monitor all the plant species or vegetation types across the whole of the archipelago. 
Svalbard er stort, og det lar seg ikke gjøre å overvåke alle planteartene eller vegetasjonstypene.
Mosses and friends: Food web cornerstones 
Mose og vennene; søylepunktene i det arktiske næringsnettet
How rapidly plants are able to increase their biomass when affected by changes in climate or other environmental factors, such as grazing animals, is often linked to a plants' inherent growth rate. 
Hvor raskt plantene kan endre seg i mengde når de blir påvirket av endringer i klima eller andre miljøfaktorer som beitedyr, er ofte knyttet til plantenes iboende veksthastighet.
Given good growing conditions, vegetation characterised by herbs and grass can burgeon rapidly. 
Gitt at gode vekstforhold er tilstede, vil det raskt kunne bli mer av vegetasjon som kjennetegnes av urter og gress.
On the other hand, slow-growing, woody plants such as polar willow and arctic bell heather will be unable to increase their biomass as quickly. 
Derimot vil de saktevoksende, vedaktige plantene som polarvier og kantlyng ikke kunne øke sine mengder like fort.
If we imagine a world where the summers become warmer and longer, and there is enough moisture for mosses to remain in place and form an intact layer, then the productive grass and herb species will have a protective blanket of moss in which to thrive. 
I et tankeeksperiment der for eksempel sommerne blir varmere og lengere og det er nok fuktighet og næring, vil produktiv gress- og urtevegetasjon trives, med et moselag mellom og under seg.
Even today, under the harshest climate conditions in the north of Svalbard, the mountain slopes are green with moss, herbs and grass – vegetation that stands out in an otherwise barren landscape. 
Også i dag ser vi at selv under de hardeste klimatiske forhold nord på Svalbard er moserik, urte og gressvegetasjon det som kler fjellene i grønt i det ellers karrige landskapet.
This indicates the potential of even the far north in terms of plant productivity. 
Dette vitner om hvilket potensial det høye nord har for planteproduksjon.
Mosses and their friends – grasses and herbs – do more than just ensure a rich diversity of common plant species: they also provide a home for species that are rare in Svalbard. 
Moser og vennene; gress og urteplanter, sørger ikke bare for høyt mangfold av vanlige planter, men også mange av de plantene som er sjeldne på Svalbard finnes på nettop slike steder.
Insect and microorganism diversity is high in productive vegetation, and moss tundra provides vital food for Svalbard's endemic grazers, the Svalbard reindeer and the Svalbard rock ptarmigan. 
Mangfoldet av insekter og mikroorganismer er høyt i produktiv vegetasjon, og mosetundra gir livsviktig mat for de dyrene som er stedegne for Svalbard; svalbardrein og svalbardrype.
Herbs and grasses decompose quickly, keeping nutrients in circulation. 
Urtene og gress nedbrytes raskt og sørger for at næringstoffene sirkulerer.
Grass roots can stabilise the soil, and a thick carpet of moss keeps the ground cold, so that the permafrost thaws more slowly and little of the "old" carbon that is locked below the surface is released to the atmosphere. 
Røttene fra gress kan stabilisere jordsmonn og et tykt moseteppe holder jorda kald slik at permafrosten tines saktere og karbon holdes ned i bakken.
Moss tundra is an important part of the landscape and a distinctive arctic ecosystem – and it has the potential to change rapidly. 
Mosetundra er en viktig del av landskapet og det særegne arktiske økosystemet, og har potensiale for raske endringer.
The tiny herbs, the somewhat anonymous grasses and the ubiquitous mosses that together make up the moss tundra vegetation serve as "cornerstones", forming the foundation on which much of the terrestrial arctic ecosystem rests. 
De små urtene, de litt anonyme gressene og det «allstedværende» moseteppet som danner mosetundra-vegetasjonen kan derfor sees på som «søylepunkter» som opprettholder viktige funksjoner i store deler av det arktiske økosystemet på land.
The wild cards 
Jokerne
Climate does not change in isolation, and warming is not the only environmental challenge facing the plants. 
Klima endrer seg ikke alene og oppvarming er ikke den eneste miljøutfordring plantene møter.
When we put our imaginary world to one side and include factors from real life, it immediately becomes more difficult to predict which plant species will thrive under future environmental conditions. 
Når vi legger tankeeksperiment til siden og tar med faktorer fra det virkelige livet blir det straks vanskeligere å forutsi hvilken type vegetasjon som vil trives best under fremtidige miljøforhold.
The grazing by Svalbard reindeer and geese, the trampling feet of grazing animals and humans, the fertilising effect of seabirds and grazers, and the arrival of plant species from outside of Svalbard: all these are wild cards that could turn everything upside down. 
Særlig beite av svalbardrein og gås, tråkk fra beitedyr og folk, gjødslingseffekten som styres av sjøfuglene og beitedyrene, og fremmede plantearter er jokere som kan tippe situasjonen på hodet.
The seabirds nesting on cliffs deposit tonnes of guano, thus bringing fresh nutrients from sea to land. 
Fuglefjellene tilføyer store deler av kystlandskapet tonnevis av gjødsel.
Many of the seabird populations are decreasing and we do not know how long it will take before the reduced influx of fertiliser will start to limit plant growth. 
Mange av sjøfuglbestandene minker og vi vet ikke hvor lang tid det vil ta før mindre gjødsling vil sette begrensninger på plantevekst.
The grazing animal populations are affected by climate both in Svalbard (for instance the stationary Svalbard reindeer) and in the wintering areas further south (for instance the migratory pink-footed goose). 
Bestandene av beitedyrene påvirkers av klima både på Svalbard (svalbardrein) og i overvintringsområder lenger sør (kortnebbgås).
The pristine Arctic attracts tourists, who often visit seabird cliffs or moss tundra where the vegetation is susceptible to trampling. 
Naturturisme i Arktis er attraktivt og folk besøker ofte fuglefjellsvegetasjon eller annen type mosetundra som er sårbart for tråkk.
People and animals from afar can also bring in plants that are alien to Svalbard's flora. 
Med folk og dyr kan planter som er fremmede for Svalbards flora spre seg.
The moss tundra and the seabird cliffs are in particular danger as potential sites for the spread of species such as the "black-listed" cow parsley. 
Spesielt utsatt er mosetundra og fuglefjellene som er potensielle steder for spredning av arter som den «svartlistede» hundekjeks.
If we are to be able to understand future changes in Svalbard's plant life, we must keep a sharp eye on both the climate changes and the "wild cards". 
Skal vi kunne forstå fremtidige endringer i Svalbards planteliv må vi holde et øye både på klimaendringene og «jokerne».
Whats the best way monitor vegetation? 
Hvordan setter opp dekkende og effektiv overvåking av vegetasjonen?
We want our vegetation monitoring to be comprehensive, yet efficient. 
Vegetasjonsovervåkingen skal være dekkende, og samtidig effektiv.
In COAT (Climate-ecological Observatory of Arctic Tundra), we are constructing a vegetation monitoring strategy that focusses on the green cornerstones of the terrestrial ecosystem: the plants in moss tundra. 
I COAT (Climate-ecological Observatory of Arctic Tundra) bygger vi vegetasjonsovervåking som fokuserer på de grønne søylepunktene av landøkosystemet; plantene i mosetundra.
We combine the data we gather about plants with measurements of factors that can alter the strength and function of the cornerstone species. 
Vi kombinerer plantemålingene med målinger av det som kan endre styrke og funksjon av de grønne søylepunktene.
To do this, we link climate-related data (snow, ice, temperature, etc.) and time series of grazing animals to our data on plants, simultaneously keeping an eye on trampling, and incoming non-native plant species. 
Derfor kobler vi klimamålinger (snø, is, temperatur mm.) og tidsserier av beitedyr til plantemålingene, og holder et øye med tråkk forårsaket av mennesker og eventuelle fremmede plantearter.
In this manner, we will make the vegetation monitoring relevant for the management of Svalbard's terrestrial ecosystem. 
Med dette vil vi gjøre overvåkingen av vegetasjonen relevant for forvalting av Svalbards landøkosystem.
Efficient monitoring of vegetation requires a combination of new technology and good old-fashioned field biology. 
En effektiv overvåking av vegetasjonen krever en kombinasjon av ny teknologi og god gammeldags feltbiologi.
The quality of satellite images is constantly improving, and we can use them to monitor some aspects of changes in the vegetation. 
De stadig bedre satellitbildene kan brukes til å overvåke noen deler av vegetasjonen.
However, this kind of remote sensing leaves a lot of uncertainty as to which plants are actually changing. 
Ved bruk av slik fjernmåling vil det likevel fortsatt være stor usikkerhet knyttet til hvilke planter som endres.
In addition, as we have seen above, the various plants and types of vegetation play widely different roles, and we need more knowledge about that as well. 
I tillegg, som vi har sett ovenfor, er rollen til de ulike plantene og vegetasjonstypene så ulik at vi trenger kunnskap om det også.
Therefore, we will combine remote sensing with field monitoring such that we can reveal how changes in climatic conditions, grazing animals, cliff-breeding seabirds, and a set of specific human activities influence moss tundra across large parts of Svalbard. 
Derfor vil vi kombinere fjernmåling med feltovervåking som dekker forskjeller i klima, beitedyrenes antall og er ulike med tanke på sjøfuglpåvirkning og menneskelig aktivitet.
Combining site-specific fieldwork and large-scale remote sensing material also brings other obvious benefits. 
Feltarbeid er også en uvurdelig og helt nødvendig del av klimaovervåking.
Climate models that provide maps predicting snow distribution, for example, or temperatures throughout the year's seasons are crucially dependent on correct input data from field measurements. 
Klimamodeller som gir kart på for eksempel snøens fordeling eller temperaturer gjennom sesongen er avhengig av informasjon fra feltmålinger for å bli riktige.
Our vegetation monitoring strategy therefore includes gathering field data for selected climate variables. 
I vår vegetasjonsovervåking inkluderes derfor innhenting av feltdata for utvalgte klimavariable.
Fram Centre, Tromsø. 
Fram Centre, Tromsø.
Available at www.coat.no 
Available at www.coat.no
Pedersen ÅØ, Stien A, Soininen E, Ims RA (2016) Climate-ecological observatory for arctic tundra – Status 2016. 
Pedersen ÅØ, Stien A, Soininen E, Ims RA (2016) Climate-ecological observatory for arctic tundra – Status 2016.
Fram Forum 2016, 36-43 
Fram Forum 2016, 36-43
The Arctic, Biodiversity, Climate 
Biodiversitet, Klima
It is in Norwegian with a summary in English. 
Bildet er tatt senvinteren 2016 av Siri Uldal fra Norsk Polarinstitutt.
All captions and articles are in English as well as Norwegian. 
I tillegg gir den innblikk i noe av instituttets arbeid gjennom følgende populærvitenskapelige artikler:
Årsmeldingen 2016 / Annual report 2016, Norsk Polarinstitutt / Norwegian Polar Institute 
Årsmeldingen 2016 / Annual report 2016, Norsk Polarinstitutt / Norwegian Polar Institute
Friday 24 September, passengers of all the Hurtigruten vessels will get an introduction to the environment and climate during and after the last ice age. 
Fredag, 24. september får passasjerene ombord på samtlige hurtigruteskip en innføring i miljø og klima under og etter siste istid.
Researcher Dorthe Klitgaard Kristiansen from the Norwegian Polar Institute will participate and give a talk on natural climate change. 
Fra Norsk Polarinstitutt deltar forsker Dorthe Klitgaard Kristensen, som skal snakke om naturlige klimaendringer.
Photo: Bjørn Fossli Johansen / Norwegian Polar Institute 
Foto: Bjørn Fossli Johansen / Norsk Polarinstitutt
Klitgaard Kristensen on board the research vessel RV Lance. 
Klitgaard Kristensen ombord på forskningsfartøyet RV Lance.
Photo: Andoni Canela / Norwegian Polar Institute 
Foto: Andoni Canela / Norsk Polarinstitutt
PLACE: All the Hurtigruten vessels, both south- and northbound 
STED: Samtlige Hurtigruteskip, både nord- og sørgående
TIME: Friday evening, 24 September 
TID: Fredag kveld, 24. september
Friday night, researcher from the Norwegian Polar Institute, Norwegian Geological Survey (NGU), as well as the universities in Bergen, Tromsø and Ås will go on board the Hurtigruten vessels to tell the passengers a bit about their research. 
Fredag kveld går forskere fra Norsk Polarinstitutt, Norges geologiske undersøkelse, Høgskolen i Oslo, samt universitetene i Bergen, Tromsø og Ås ombord i hvert sitt hurtigruteskip for å fortelle passasjerene om sin forskning.
From the Norwegian Polar Institute researcher and paleoceanographer Dorthe Klitgaard Kristensen will participate. 
Fra Norsk Polarinstitutt deltar forsker og paleoseanograf Dorthe Klitgaard Kristensen.
- It will be exciting to speak in front of such an audience in that setting. 
- Det blir spennende å stå foran et slikt publikum i sånne omgivelser.
I hope a lot of people will come and that they will ask plenty of questions about climate after my talk, says Klitgaard Kristensen. 
Jeg håper det blir mange tilhørere som kommer med masser av spørsmål om klima etter foredraget, sier Klitgaard Kristensen.
The lecturers are all connected through the IPY project Arctic Natural Climate and Environmental Changes and Human Adaptation: From Science to Public Awareness. 
Foredragsholderne er tilknyttet polarårprosjektet Arctic Natural Climate and Environmental Changes and Human Adaptation: From Science to Public Awareness.