natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The county of Nord-Trøndelag had an increase of 0.08 and the county of Finnmark had the second largest increase of 0.07. 
Nord-Trøndelag hadde en økning på 0,08, og oppgangen i Finnmark utgjorde 0,07.
The county of Oslo had the lowest fertility rate in 2013 with 1.67, while the county of Hedmark had the highest decrease. 
Oslo hadde lavest SFT i 2013, med 1,67, mens Hedmark var det fylket som hadde størst nedgang.
The total fertility for men was 1.61 in 2013, which is a decrease of 0.06 from the year before. 
Samlet fruktbarhetstall for menn var på 1,61 i 2013, det er en nedgang på 0,06 fra året før.
Since 2009, the fertility rate has decreased every year. 
Siden 2009 har tallet gått ned hvert år.
Women aged 30-34 years had highest fertility 
Kvinner 30-34 år mest fruktbare
The fertility decreased in all age groups from 2012 to 2013, apart for women aged 40-44 years. 
Ser vi på kvinner, gikk fruktbarhetsratene ned i alle aldersgrupper fra 2012 til 2013, med unntak av kvinner i aldersgruppen 40-44 år.
The fertility in this age group has increased somewhat, but steadily, almost every year since the middle of the 1980s. 
Fruktbarheten i denne aldersgruppen har steget lite, men jevnt, nesten hvert år siden midten av 1980-tallet.
Women aged 25-29 years had the second highest fertility rate in 2013. 
Deretter var det kvinner i aldersgruppen 25-29 år som fødte flest barn i 2013.
A small increase in age at birth 
Liten økning i fødealderen
In 2013, there were 166 still births. 
I 2013 var det 166 dødfødte.
Farmers' income and property 
Gårdbrukernes inntekt og formue
Highest income from agriculture in Rogaland 
Bøndene i Rogaland hadde høyest jordbruksinntekt
Agriculture, forestry, hunting and fishing;Income and consumption 
Jord, skog, jakt og fiskeri;Inntekt og forbruk
binfo, Farmers' income and property, agricultural income, income from self-employment, farmersIncome and wealth, Agriculture , Income and consumption, Agriculture, forestry, hunting and fishing 
binfo, Gårdbrukernes inntekt og formue, jordbruksinntekt, næringsinntekt, bønderJordbruk, Inntekt og formue , Inntekt og forbruk, Jord, skog, jakt og fiskeri
Distributed by county, farmers in Rogaland earned most from agriculture with NOK 188 000, followed by farmers in Nord-Trøndelag with NOK 180 000. 
Gårdbrukerne i Rogaland tjente mest, med 188 000 kroner i jordbruksinntekt, fulgt av gårdbrukerne i Nord-Trøndelag, med 180 000 kroner.
Farmers in Telemark had the lowest agricultural income with an average of NOK 76 000. 
Lavest næringsinntekt fra jordbruk hadde gårdbrukerne i Telemark, med 76 000 kroner.
Distributed by county, the agricultural income varied from NOK 188 000 in Rogaland to NOK 76 000 in Telemark. 
Fordelt etter fylke varierte jordbruksinntekta fra 188 000 kroner i Rogaland til 76 000 kroner i Telemark.
The agricultural income depends on the type of farming and the size of the holding. 
Fylkestallene må ses i sammenheng med hvilke produksjoner (driftsformer) som drives og omfanget av produksjonen.
Holdings requiring high levels of labour input during the whole year, e.g. cattle dairying and specialised pig/poultry production, have the highest agricultural income. 
Driftsformer med høy arbeidsinnsats gjennom hele året, for eksempel svine- og fjørfehold og mjølkeproduksjon på storfe, har de høyeste jordbruksinntektene.
Specialised cereals and oil-seed production and specialised sheep farming, which are frequently run in combination with other industry or work for a wage, have the lowest income from agriculture. 
Kornproduksjon og sauehold, som ofte drives i kombinasjon med annen næringsvirksomhet eller lønnsarbeid, har de laveste jordbruksinntektene.
Highest agricultural income in specialised pig/poultry production 
Høyest jordbruksinntekt i svine- og fjørfehold
In 2007, 46 per cent of the farmers in Rogaland ran specialised cattle dairying, cattle mixed, specialised pig/poultry or mixed livestock holdings. 
I 2007 dreiv 46 prosent av gårdbrukerne i Rogaland innenfor driftsformene mjølkeproduksjon på storfe, kombinert mjølke- og kjøttproduksjon på storfe, svine-/fjørfehold eller blandet husdyrhold.
Within these types of farming the average entrepreneurial income from agriculture varied from NOK 253 000 in cattle dairying to NOK 342 000 in specialised pig/poultry production. 
Innenfor disse driftsformene varierte gjennomsnittlig jordbruksinntekt fra 253 000 kroner i mjølkeproduksjon til 342 000 kroner i svine-/fjørfehold.
In addition, Rogaland had a significant number of holdings with horticultural production that yielded a relatively high income. 
I tillegg hadde Rogaland en betydelig hagebruksproduksjon som ga relativt høy næringsinntekt i jordbruket.
Average agricultural income varied from NOK 254 000 in cattle dairying to NOK 325 000 in specialised pig/poultry production. 
Gjennomsnittlig jordbruksinntekt varierte her fra 254 000 kroner i mjølkeproduksjon til 325 000 i svine-/fjørfehold.
In the country as a whole, the average agricultural income was NOK 226 000 in cattle dairying and NOK 320 000 in specialised pig/poultry production. 
For hele landet var gjennomsnittlig jordbruksinntekt for gårdbrukere med mjølkeproduksjon på storfe 226 000 kroner og for gårdbrukere med svine-/fjørfehold 320 000 kroner.
Within cattle dairying, farmers in Finnmark had the highest agricultural income with NOK 293 000. 
Innenfor mjølkeproduksjon hadde brukerne i Finnmark høyest jordbruksinntekt, 293 000 kroner.
Cereals and sheep yielded low agricultural income 
Korn og sauehold ga lav jordbruksinntekt
The average herd size of dairy cows was 14 in Hordaland, compared with 22 in Rogaland. 
Det var i gjennomsnitt 14 mjølkekyr per besetning i Hordaland, mot 22 i Rogaland.
At country level, 8 per cent of the farmers had at least NOK 400 000 in entrepreneurial income from agriculture in 2007. 
8 prosent av norske gårdbrukere hadde en jordbruksinntekt på minst 400 000 kroner i 2007.
Among farmers with specialised pig/poultry production the corresponding percentage was 32, while 11 per cent of the farmers with cattle dairying had such a high agricultural income. 
Blant disse var det høyest andel som dreiv med svine-/fjørfeproduksjon, 32 prosent, mens 11 prosent av gårdbrukerne med mjølkeproduksjon på storfe hadde så høy jordbruksinntekt.
Only 2 per cent of the specialised cereal farmers and 1 per cent of the specialised sheep farmers had at least NOK 400 000 in entrepreneurial income from agriculture. 
Bare 2 prosent av kornbøndene og 1 prosent av saueholderne hadde minst 400 000 kroner i jordbruksinntekt.
The percentage of farmers without positive entrepreneurial income from agriculture has remained at about 25 per cent for several years. 
Andel gårdbrukere uten positiv næringsinntekt fra jordbruk har holdt seg rundt 25 prosent over flere år.
Two thirds of these farmers had negative entrepreneurial income from agriculture, while one third had no entrepreneurial income from agriculture. 
Av disse hadde to tredjedeler underskudd i næringa, mens en tredjedel var uten jordbruksinntekt.
Negative entrepreneurial income may characterise farmers who have just started farming or are expanding. 
Underskudd i jordbruket kan skyldes at gårdbrukerne var i en oppstarts- eller utvidingsfase av virksomheten.
No agricultural income may characterise farmers running hobby-like agriculture or relate to agricultural income that has been assigned to the farmer's spouse. 
Manglende jordbruksinntekt skyldes at jordbruket har så lite omfang at det ikke oppfyller skattemyndighetenes krav til næringsvirksomhet, eller at jordbruksinntekta er ført på ektefellen.
23 per cent of the farmers had spouse/partner with agricultural income 
23 prosent av gårdbrukerne har ektefelle/partner med jordbruksinntekt
Married couples/registered partners who run agricultural production together can share the taxable entrepreneurial income. 
Ektefeller eller partnere som driver næring sammen, kan skattemessig dele næringsinntekta.
In 2007, 9 600 spouses/registered partners had positive entrepreneurial income from agriculture and the average amount was NOK 135 000. 
I 2007 var det i alt 9 600 slike ektefeller/partnere med positiv næringsinntekt fra jordbruk, og gjennomsnittlig jordbruksinntekt for disse var 135 000 kroner.
Distributed by all holdings, the average entrepreneurial income from agriculture for spouses/registered partners was NOK 28 000. 
Fordelt på alle jordbruksbedrifter var gjennomsnittlig jordbruksinntekt for ektefeller/partnere med delt næringsinntekt 28 000 kroner.
Farmer / holder : The person responsible for the operation of the holding. 
Gårdbruker / bruker : Den personen som er hovedansvarlig for drifta av en jordbruksbedrift.
Norway lags behind in broadband use 
Norge ligger etter i bruk av bredbånd
Information and communication technology - ICT, Technology and innovation 
Informasjons- og kommunikasjonsteknologi - IKT, Teknologi og innovasjon
Indicators for the Information Society in the Baltic Region 
Indikatorer for informasjonssamfunnet i Østersjøregionen
The Nordic countries are among the forerunners in the use of information and communication technology (ICT) in the population, as well as in the enterprises. 
Norden ligger langt fremme i utnyttelsen av informasjons- og kommunikasjonsteknologi (IKT) både i næringslivet og i husholdningene.
Broadband connections were least widespread in Latvia and Lithuania, but Norway also lies behind compared with the other countries in the Baltic Sea Region. 
Bredbånd er minst utbredt i Latvia og Litauen, men Norge kommer også dårlig ut i forhold til de andre landene rundt Østersjøen.
Read new report: "Indicators for the Information Society in the Baltic Region" 
Les ny rapport: "Indicators for the Information Society in the Baltic Region"
This is some of the findings in the publication "Indicators for the Information Society in the Baltic Region". 
Det fremgår av en ny rapport om informasjonssamfunnet i østersjølandene, "Indicators for the Information Society in the Baltic Region".
The publication covers indicators of the development in the production and trade of ICT, use of ICT by the population and the enterprises, as well as research and employment structure of the ICT sector. 
Rapporten gir indikatorer for utviklingen i blant annet produksjon og handel med IKT, virksomheters og husholdningers bruk av IKT, samt forsknings- og sysselsettingsmønsteret i IKT-bransjen.
By the end of 2001 the number of fixed telephone lines in the Baltic region had reached 82.5 mill, corresponding to a total of 54 lines per 100 inhabitants. 
Ved slutten av 2001 hadde tallet på fasttelefonilinjer i østersjølandene nådd 82,5 millioner, noe som tilsvarte 54 linjer per 100 innbyggere.
Norway, Sweden and Denmark were at the forefront with 72 lines or more, while Latvia, Lithuania and Poland had around 30 lines per 100 inhabitants. 
Norge, Sverige og Danmark toppet listen med 72 eller flere, mens Latvia, Litauen og Polen hadde rundt 30 linjer per 100 innbyggere.
Germany had by far the highest rate of ISDN penetration with a total of 26 ISDN subscriptions per 100 capita, followed by Norway with 17. 
Tyskland hadde flest ISDN-abonnement, 26 abonnement per 100 innbyggere, etterfulgt av Norge med 17.
Germany also had a very high penetration of cable modems compared with the other countries of the region. 
Tyskland hadde dessuten en meget høy utbredelse av kabelmodem sammenlignet med de andre landene.
Broadband connections were most common in Iceland and least common in Poland, Lithuania and Latvia. 
Bredbåndtilgang var mest vanlig på Island og minst vanlig i Polen, Litauen og Latvia.
Norway was also ranked low with 1,1 subscriptions (all types of DSL and cable modem) per 100 capita. 
Norge kommer også langt ned på listen med 1,1 abonnement (alle typer DSL og kabelmodem) per 100 innbyggere.
ICT use by the population 
Bruk av IKT i husholdningene
The number of mobile telephone subscriptions was highest in the Nordic countries at the end of 2001. 
Mobiltelefoner var mest utbredt i de nordiske landene ved slutten av 2001.
Computer access was not quite as widespread, but still around 75 per cent of the population in Denmark, Norway and Sweden had access to a computer at home. 
Utbredelsen av datamaskiner var ikke like høy, men rundt 75 prosent av innbyggerne i Norge, Sverige og Danmark hadde tilgang til en datamaskin hjemme.
A large part of those who had access to computer at home, also had access to the Internet. 
Flertallet av de som hadde tilgang til datamaskin, hadde også tilgang til Internett.
Nearly 9 out of 10 enterprises had Internet access. 
9 av 10 foretak hadde Internett-tilgang.
Compared with the other Nordic countries, Norway was the least advanced; 81 per cent of all Norwegian enterprises with at least 10 employees had Internet access by the end of 2001, compared with 92-95 per cent in the other Nordic countries. 
Av de nordiske landene var Norge det minst avanserte her; 81 prosent av alle norske foretak med minst 10 sysselsatte hadde Internett-tilgang ved utgangen av 2001 mot 92-95 prosent i de andre nordiske landene.
In Latvia around 50 per cent had Internet access, in Russia even fewer. 
I Latvia hadde rundt 50 prosent tilgang, i Russland enda færre.
Sweden was at the forefront with 78 per cent, whereas only 55 per cent of the Norwegian enterprises with at least 10 employees had their own homepage. 
Sverige lå på topp med 78 prosent, mens kun 55 prosent av alle norske foretak med minst 10 sysselsatte hadde egne hjemmesider.
In Russia and Latvia homepages were not widespread, 9 and 19 per cent respectively of the enterprises had their own homepages. 
I Russland og Latvia var hjemmesider lite utbredt, med henholdsvis 9 og 19 prosent av foretakene.
The ICT sector is important in the Baltic economy 
IKT-sektoren med stor betydning for østersjølandenes økonomi
The ICT sector plays a major role in the economy of the Baltic region. 
IKT-sektoren utgjør en betydelig del av økonomien i østersjølandene.
The relative size of the turnover compared with the private sector varied from 6 per cent in Iceland to 16 per cent in Finland. 
Den relative andelen av omsetningen i privat sektor varierte fra 6 prosent på Island til 16 prosent i Finland.
The ICT sector in Norway amounted to 10 per cent of the total turnover compared with the private sector. 
IKT-sektoren i Norge utgjorde om lag 10 prosent av total omsetning i privat sektor.
The relative size of the ICT sector employment varied from around 4 per cent in Latvia to roughly 10 per cent in Sweden. 
Andelen sysselsatte i IKT-sektoren varierte fra rundt 4 prosent i Latvia til vel 10 prosent i Sverige.
In Norway it amounted to around 8 per cent compared with employment in the private sector in general. 
I Norge utgjorde den om lag 8 prosent av total sysselsetting i privat sektor.
Value added is generally a better indicator of the economic importance of a sector. 
Bearbeidingsverdi er gjerne en bedre indikator på en sektors betydning.
The ICT sector contributed with shares of total value added in the private sector of between 8 per cent in Norway to 21 per cent in Lithuania. 
IKT-sektoren hadde andeler av total bearbeidingsverdi fra 8 prosent i Norge til 21 prosent i Litauen.
ICT consultancy services generated more than one third of the total value added of the ICT sector in Norway, and was thus the single most significant contributor. 
IKT-konsulenttjenester hadde størst betydning i Norge, da over en tredjedel av bearbeidingsverdien i IKT-sektoren var skapt her.
Few women in the ICT sector in Norway 
Få kvinner i IKT-sektoren i Norge
The share of females employed in the private sector in general varied from 35 per cent in Sweden to 47 per cent in Latvia. 
Andelen av kvinnelige arbeidstakere i privat sektor totalt varierte fra 35 prosent i Sverige til 47 prosent i Latvia.
In the ICT manufacturing sector the share of females employed was highest in Lithuania and Denmark (44 per cent). 
Litauen og Danmark hadde høyest andel kvinner i IKT-produksjon (44 prosent).
ICT manufacturing employs relatively more females than the manufacturing sector in general in most of the countries, also in Norway. 
IKT-produksjon sysselsetter flere kvinner enn produksjonssektoren generelt i de fleste land, dette gjelder også for Norge.
The services sector traditionally employs more women than the manufacturing sector. 
Den tjenesteytende sektoren sysselsetter tradisjonelt flere kvinner enn produksjonssektoren.
Norway turned out to be the country with fewest female employees in the ICT sector in total. 
For IKT-sektoren totalt viste Norge seg som det landet med færrest kvinnelige arbeidstakere.
A young workforce - a myth? 
Ung gjennomsnittsalder - en myte?
The ICT sector is generally believed to have a younger workforce than most other sectors. 
IKT-sektoren antas å bestå av yngre arbeidstakere enn arbeidslivet generelt.
This was only to a certain extent true for the Baltic region, and it mainly applied to the ICT services sector. 
Dette stemte bare til en viss grad med sysselsettingsmønsteret i østersjølandene, og da hovedsakelig for tjenesteytende sektor.
Only in Finland and Sweden the ICT manufacturing industry had higher shares of persons below 35 years employed than the manufacturing industry in general, in Denmark and Norway there are no significant differences in the age structure. 
Bare i Finland og Sverige hadde IKT-produksjon en større andel sysselsatte under 35 år enn produksjonen generelt, i Norge og Danmark er det ingen merkbare forskjeller i alderssammensetningen.
Within the services sector Latvia, Finland, Iceland and Lithuania all had much higher shares of young persons employed in ICT services compared with the total services sector. 
Innen IKT-tjenester hadde både Latvia, Finland, Island og Litauen en mye høyere andel unge sysselsatte enn tjenesteytende sektor totalt.
Norway and Sweden on the other hand, had a smaller share of young persons employed in the ICT services sector compared with the services sector in general. 
Norge, sammen med Sverige, hadde derimot en mindre andel unge arbeidstakere innen IKT-tjenester enn i den tjenesteytende sektoren generelt.
Only 15 per cent of the workforce in the ICT services sector in Norway was below 35 years, compared with 41 per cent in the total services sector. 
Bare 15 prosent av de sysselsatte i IKT-tjenester i Norge var under 35 år, i motsetning til 41 prosent i tjenesteytende sektor generelt.
The employed persons in the ICT sector had a higher level of education than the persons employed in manufacturing and services in general. 
De ansatte i IKT-sektoren hadde derimot en høyere utdanning enn sysselsatte i produksjon og tjenesteytende næringer generelt.
Production and foreign trade with ICT goods 
Produksjon og internasjonal handel med IKT-varer
The Finnish and Swedish production of ICT goods was to a large extent concentrated to telecommunications equipment, while electronic equipment was dominating in Lithuania. 
Finsk og svensk produksjon av IKT-varer var hovedsakelig konsentrert omkring telekommunikasjonsutstyr, mens elektroniske komponenter dominerte i Litauen.
Only Estonia, Finland and Sweden had an ICT export larger than the ICT import, and Estonia had the largest growth in export of ICT goods in the region. 
Bare Estland, Finland og Sverige hadde større eksport enn import, der Estland har hatt regionens største vekst i eksport av IKT-produkter.
Finland and Sweden seemed to have the relatively highest investments in Research and Development. 
Finland og Sverige var også de landene som syntes å satse mest på forskning og utvikling.
The exports were concentrated around telecommunications, while imports were mainly computers. 
Vi eksporterte i hovedsak telekommunikasjonsutstyr og importerte for det meste datamaskiner.
Employee statistics by municipality of residence 
Arbeidstakere etter bostedskommune og utdanning
Fewer employees in 12 counties 
Nedgang i antall arbeidstakere i 12 fylker
arbtbo, Employee statistics by municipality of residenceEmployment , Labour market and earnings 
arbtbo, Arbeidstakere etter bostedskommune og utdanningSysselsetting, Arbeid og lønn
Telemark had the largest decrease in the number of employees by 1.5 per cent between the 4th quarter 2000 and the 4th quarter 2001. 
Telemark hadde med en nedgang på 1,5 prosent størst prosentvis nedgang i antall arbeidstakere fra 4. kvartal 2000 til 4. kvartal 2001.
Telemark, Troms, Nordland, Finnmark and Oppland had all a decrease of 1.0 per cent or more. 
Telemark, Troms, Nordland, Finnmark og Oppland hadde alle en nedgang på over 1,0 prosent.
For the entire country the decrease was 0.3 per cent for males and 0.1 per cent for females. 
For hele landet under ett var det en nedgang på 0,3 prosent for menn og 0,1 prosent for kvinner.
Telemark had the largest percentage decrease among both male and female employees, by 1.7 per cent for the males and 1.4 per cent for the females. 
Telemark hadde størst prosentvis nedgang både blant mannlige og kvinnelige arbeidstakere, med henholdsvis 1,7 og 1,4 prosent.
More employees with higher education 
Flere med høyere utdanning
What other statistics show 
Hva viser andre undersøkelser?
Statistics Norway's Labour Force Surveys (LFS) have already released Employment statistics for the entire country, for the 4t h quarter 2001. 
Statistisk sentralbyrå har gjennom tall fra Arbeidskraftsundersøkelsene (AKU) allerede publisert landstall for sysselsettingen i 4. kvartal 2001.
However, the difference between the weak increase in the LFS and the slight decrease in the Employee statistic is within the statistical uncertainty, which is due to the fact that LFS is based on sample surveys. 
Forskjellen mellom den svake veksten i AKU og den lille nedgangen i arbeidstakerstatistikken, er likevel ikke større enn at den ligger innenfor den statistiske usikkerheten som følger av at AKU er en utvalgsundersøkelse.
173 million gross tonnes in East Asia 
173 millioner bruttotonn i Øst-Asia
Arrivals of vessels at Norwegian and foreign ports (archive) 
Skipsanløp i norske og utenlandske havner (arkiv)
See more figures in the statstics Arrivals of vessels at Norwegian and foreign ports 
Se flere tall og tabeller i statistikken Skipsanløp i norske og utenlandske havner .
Europe most important 
Europa fremdeles viktigst
Arrived gross tonnage, by register¹ 
Anløpt bruttotonn, etter register¹
From the year 2005 depreciation is included. 
Fra året 2005 er avskrivninger inkludert.
Total expenditure includes regional health entreprises, health entreprises and private institutions within the specialist health service. . 
Kostnader for landet inkluderer regionale helseforetak, helseforetak og private institusjoner i spesialisthelsetjenesten.
Total expenditure is corrected for expenditure to guest patients and transactions between public enterprises and private institutions. 
Driftskostnader i alt er korrigert for kostnader knyttet til gjestepasienter og for overføringer mellom regionale helseforetak/helseforetak og private institusjoner.
Regional tourism satellite accounts 
Oslo og Akershus de største reiselivsfylkene
Tourists spend more than NOK 110 billion in Norway. 
Turister bruker over 110 milliarder kroner i Norge.
Written by: Anne Mari Auno 
Forfatter: Anne Mari Auno
According to regional tourism satellite accounts for 2007, there are variations from county to county in terms of scope and impact of tourism consumption as well as production, employment and value added in the tourism industries. 
Ifølge fylkesfordelt satellittregnskap for turisme for 2007 varier omfanget og betydningen av turistkonsumet samt produksjonen, sysselsettingen og verdiskapingen i reiselivsnæringene fra fylke til fylke.
Akershus and Oslo have the most tourism in absolute figures, whereas in Finnmark, which is the northernmost county and one of the counties with the lowest tourism production and consumption, tourism is one of the large industries within the county. 
Akershus og Oslo har totalt sett mest turisme, mens i Finnmark, som er blant fylkene med lavest turistproduksjon og -forbruk, har turismen mye å si sammenliknet med annen næringsvirksomhet i fylket.
Østfold is the county where tourism contributes the least towards value added within a county. 
Østfold er fylket der turismen bidrar minst til verdiskapingen.
Norwegian tourists spend the most money 
Norske turister legger igjen mest penger