natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Individually Based Education Statistics 
Noregs offisielle statistikk
Students in tertiary education1, by field of education. 
Studenter i høyere utdanning1, etter fagfelt.
1Doctoral students are not included in the figures. 
1Personer på doktorgradsprogram er ikke inkludert i tallene.
Pupils who started a basic course for the first time in 1994 and 1999, by completed upper secondary education1 within five years, area of study and gender. 
Elever som startet i grunnkurs for første gang høsten 1994 og 1999, etter fullført videregående opplæring1 i løpet av fem år, studieretning og kjønn.
Per cent females 
I alt Andel kvinner
Humanities and arts . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
Humanistiske og estetiske fag . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Teacher training and pedagogy . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
Lærerutdanningen og utdanningen i pedagogikk . . . . . . .
Social sciences and law. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
Samfunnsfag og juridiske fag. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Business and administration . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
Økonomiske og administrative fag. . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Natural sciences, vocational and technical subjects . . . . . . . . 
Naturvitenskapelige fag, håndverksfag og tekniske fag. . .
Health, welfare and sport . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
Helse-, sosial- og idrettsfag. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Area of study in basic course and gender 
Studieretning i grunnkurset og kjønn
Completed beyond regulated study duration 
Fullført på mer enn normert tid
7 years 8 years or more 
7 år 8 år og mer
Upper secondary school1 
Grunnskolenivå Videregående skolenivå1
Tertiary education, short2 
Universitets- og høgskolenivå, kort2
Pupils and apprentices who completed upper secondary education in 1999 and 20041, by new education activity the following study year and area of study. 
Elever og lærlinger som fullførte videregående opplæring i 1999 og 20041, etter ny utdanningsaktivitet samme høst og studieretning.
Absolute figures and per cent females 
Absolutte tall og andel kvinner
1Does not include vocational examinations taken under the pre-Reform94 system. 
1Omfatter ikke fagprøver etter gammel ordning før Reform94.
2Includes courses based on completed upper secondary education, but not approved as tertiary education. 
2Omfatter utdanninger som bygger på videregående opplæring, men som ikke er godkjent som høyere utdanning.
In upper secondary education 
I videregående opplæring
Other upper secondary education2 
Annen videregående utdanning2
Not in education 
Ikke i utdanning
The table below provides an overview of these statistics with Internet 
den enkelte, med opplysninger om nettsidene hvor publiseringene foreligger.
Individually based education statistics published by Statistics Norway in 2005 and earlier Statistic 
Individbasert utdanningsstatistikk publisert av Statistisk sentralbyrå i 2005 og tidligere statistikk
Pupils in upper secondary education - municipal state reporting 
Arbeidsmarkedskurs og annen videregående utdanning
Students in universities and colleges 
Gjennomstrømning i videregående opplæring
Graduates from universities and colleges 
FylkesKOSTRA, videregående opplæring
University and university colleges 
Fullførte utdanninger ved universitet og høgskoler
Folk high schools, short courses 
Gjennomstrømning i høyere utdanning
Adult education and other tuition 
Voksenopplæring og annen undervisning
Educational attainment among immigrants 
Befolkningens høyeste utdanningsnivå
Indicators of education, OECD countries 
Utdanningsnivå hos innvandrere Utdanningsnivå
10 From 2005 onwards, statistics on upper secondary education and other upper secondary education are published together as ‘upper secondary education'. 
10 Fra og med 2005 publiseres statistikk for videregående opplæring og annen videregående utdanning samlet under denne statistikken.
The theme name will not be updated on earlier publications, but links to these articles will still be available with all new publications under ‘upper secondary education'. 
For andre statistikknavn som vedrører videregående utdanning vil det derfor ikke være oppdaterte publiseringer, men en vil her finne tidligere publisert statistikk.
All statistics on upper secondary education in StatBank are located in the same area: 04.02.30 Upper secondary education. 
I Statistikkbanken er all statistikk for videregående utdanning plassert samlet under statistikken 04.02.30 Videregående opplæring og annen videregående utdanning.
Fulltime/parttime (HELDEL) 1 = fulltime 
Utdanning i utlandet (UTLAND) 1 Utenlandselev/-student
T = apprenticeship taken after completion of advanced courses II (VK II) 
K = To- eller treårige kurs (ikke GK over to år)
U = technical vocational school 
P = VK II/bedriftsopplæring
Z = courses for private practicum candidates 
T = Bedriftsopplæring etter VKII i skole
Official Statistics of Norway 
Z = Kurs for praksiskandidater
Course level grouping (KTRINN) 1 = basic courses 
Gruppering av kurstrinn (KTRINN) 1=grunnkurs
2 = advanced courses I 3 = advanced courses II/apprenticeship 4 = other courses 
2=Videregående kurs I 3=Videregående kurs II/bedriftsopplæring 4=annen utdanning
Norwegian language tuition (SPRAKOPP) 1 = yes, tuition in Norwegian as a second language 2 = no 
Språkopplæring i norsk (SPRAKOPP) 1=Ja, med særskilt norskopplæring for språklige minoriteter 2=Nei
Pupil status - upper secondary school (ELEVSTATUS) 
Elevstatus (videregående opplæring) (ELEVSTATUS)
A = alternative tuition plan for the entire course 
A = alternativ opplæringsplan (IOP utenfor læreplan) i hele kurset
S = dropped out after 1 October during the school year 
S = sluttet på hele kurset i løpet av skoleåret (etter 1. oktober)
U = foreign exchange pupil in Norge 
U = utenlandsk utvekslingselev i Norge
V = Adult taking classes adapted for adult learning 
V = voksen i undervisningstilbud tilpasset voksne
A = other evaluation criteria. 
A = Annen vurdering.
F = passed vocational examination 
B = Fullført og bestått kurs
I = failed or missing one or more subjects 
G = Meget bra bestått fagprøve
Type of vocational examination (FTYPE) 
N = Ikke bestått fagprøve
Upper secondary qualification (KOMP) 
Den individbaserte utdanningsstatistikken
4 = continuing distance education 
4 Etter-/videreutdanning og fjernundervisning
Institution code (HSKODE) 
Norges offisielle statistikk
32 Graduate degree, philosophy 
32 Cand.philol.-utdanning
33 Graduate degree, politics 
33 Cand.polit.-utdanning
35M Master of law 
35M Master, rettsvitenskap
36 Graduate degree, medicine 
36 Cand.med.-utdanning
37 Graduate degree, agriculture 
37 Cand.agric.-utdanning
38 Graduate degree, music 
38 Cand.musicae.-utdanning
39 Graduate degree, theology 
39 Cand.theol.-utdanning
41 Graduate degree, social economics 
41 Cand.oecon.-utdanning
42 Graduate degree, physchology 
42 Cand.psychol.-utdanning
43 Graduate degree, sociology 
43 cand.sociol.-utdanning
50M Master degree, dentistry 
50 Cand.odont.-utdanning
54 Master of business and economics 55 Graduate engineering degree 
54 Siviløkonomutdanning, CEMS-master 55 Sivilingeniørutdanning
Norges offisielle statistikk (NOS)/ 
Den individbaserte utdanningsstatistikken
Official Statistics of Norway 
Norges offisielle statistikk (NOS)
Statistiske analyser (SA)/Statistical Analyses Utdanning 2005 - deltakelse og kompetanse (SA 74) Utdanning 2003 - ressurser, rekruttering og resultater (SA 60) 
Statistiske analyser (SA) Utdanning 2005 - deltakelse og kompetanse (SA 74) Utdanning 2003 - ressurser, rekruttering og resultater (SA 60)
Notater/Notes 2006/17 Dokumentasjonsnotat for FylkesKOSTRA videregående opplæring. 
Notater 2006/17 Dokumentasjonsnotat for FylkesKOSTRA videregående opplæring.
Nr. 6-2002 Færre tar utdanning etter avsluttet videre 
Nr. 6-2002 Færre tar utdanning etter avsluttet vide
17.07.2002 Norden på Europa-toppen i personalopp 
17.07.2002 Norden på Europa-toppen i personal
Previously released in the subject area 
Tidligere utgitt på emneområdet
Go to latest release 
Veksthus og planteskoler
The trend towards fewer greenhouse establishments continues. 
Samtidig har både veksthusarealet og produksjonen økt fra forrige telling.
Figures for previous censuses also show that the total greenhouse area is falling. 
Tall fra tidligere tellinger viste også at det totale veksthusarealet stadig ble redusert.
Increased greenhouse production 
Mer produksjon i veksthus
Parallel with the increase in production area there has been a considerable increase in greenhouse production of goods for sale. 
Samtidig som produksjonsarealet har økt, er det registrert en betydelig økning i produsert vare for salg i veksthus.
In total, 114.2 million cut flowers, 35.2 million flowering potted plants and 2.8 million decorative plants were produced in 2006. 
I alt ble det produsert 114,2 millioner snittblomster, 35,2 millioner blomstrende potteplanter og 2,8 millioner dekorasjonsplanter i 2006.
Compared with 1999 there has only been a decrease in the production of decorative plants, or green plants. 
I forhold til 1999 er det bare dekorasjonsplanter, eller grønne planter, som har gått ned i antall.
Figures from the census indicate that Norwegians use more and more plants in their gardens. 
Tall fra tellingen tyder på at vi planter stadig flere blomster i hagene våre.
The sales value of berries produced in greenhouses accounted for NOK 7.5 million. 
Salgsverdi av bær produsert i veksthus utgjorde 7,5 millioner kroner.
Out of 153 establishments with tomato production, 99 are located in Rogaland. 
Av i alt 153 bedrifter med tomatproduksjon er 99 lokalisert til Rogaland.
The total production of tomatoes in greenhouses was 12 261 tonnes in 2006, of which 84 per cent was produced in Rogaland. 
Totalt ble det produsert 12 261 tonn tomater i veksthus i 2006, og 84 prosent av dette ble produsert i Rogaland.
New sources of energy 
Nye energiformer på vei inn
The expenditures for heating and lighting amounted to NOK 360 million in 2006. 
Utgiftene til energi brukt til oppvarming og vekstlys var i alt 360 millioner kroner i 2006.
Electricity was the main source of energy, and the total use amounted to 580 150 MWh. 
Elektrisitet var den viktigste energikilden, og i alt ble det brukt 580 150 MWh elektrisitet.
Natural gas was only used in Rogaland. 
Naturgass ble bare brukt i Rogaland.
In addition, 5 000 tonnes of propane and 3 800 tonnes of bioenergy was used. 
I tillegg ble det registrert bruk av 5 000 tonn propangass og 3 800 tonn biobrensel.
As is the case with greenhouses, the nurseries have increased in size. 
I likhet med veksthusnæringen har også planteskolene økt i størrelse.
The total nursery area consisted of 2 510 decares of outdoor area, 499 decares of container-grown plants and 74.8 decares of greenhouse area. 
Planteskolearealet fordelte seg på 2 510 dekar frilandsareal, 499 dekar karplanteareal og 74,8 dekar veksthusareal.
The total value of sold plants from nurseries was NOK 183.6 million (sales value from producer). 
Totalt var verdien av omsatte planter fra planteskolene på 183,6 millioner kroner (salgsverdi fra produsent).
Figures corresponding to county boundaries at the year concerned, with two exceptions: a) Bergen, which was one separate county before 1972, is included in Hordaland. 
Tallene gjelder fylkesgrensene vedkommende år, med to unntak: a) Bergen, som var eget fylke før 1972, er regnet med under Hordaland.
b) Skoger municipality, which was transfered from Vestfold to Buskerud county (Drammen municipality) in 1964, is included in Buskerud. 
b) Skoger kommune, som ble overført fra Vestfold til Buskerud (Drammen) i 1964, er regnet med under Buskerud.
The tables provides approximately comparable figures for counties according to the boundaries per 1 January 1997. 
Tabellen gir tilnærmet sammenliknbare tilbakegående tall for fylkene slik grensene var 1. januar 1997.
The largest deviation concerns Hedmark/Sør-Trøndelag counties, where the figures for Hedmark in 1951-1961 are about 500 too large and the figures for Sør-Trøndelag 500 too small. 
Det største avviket gjelder Hedmark/Sør-Trøndelag der tallene for Hedmark for 1951-1961 er om lag 500 for høye og tallene for Sør-Trøndelag 500 for lave.
Strong rise in household income in Rogaland and Vest-Agder 
Sterk inntektsvekst i Rogaland og Vest-Agder
Households in Rogaland and Vest-Agder had the strongest increase in real income from 2004 to 2009. 
Fra 2004 til 2009 har husholdninger i Rogaland og Vest-Agder hatt den høyeste inntektsveksten.
Median income after tax rose by 18 per cent in these two counties. 
Medianinntekten etter skatt i disse to fylkene økte med 18 prosent i faste priser.
In the same period, households in Akershus experienced the lowest income growth by 12 per cent. 
Lavest inntektsvekst hadde husholdningene i Akershus, med om lag 12 prosent.
In Norway, median household income after tax increased by about 15 per cent from 2004 to 2009, in 2009-prices. 
Median inntekt etter skatt økte med drøyt 15 prosent fra 2004 til 2009 for alle landets husholdninger, målt i 2009-kroner.
The figure for married couples includes registered partnerships, per 1 January 2005 a total of 1 275 partnership, 130 of these are registred with children. 
I tallet på ektepar er registrerte partnerskap inkludert, per 1. januar 2005 i alt 1 275 partnerskap, 130 av disse er registrert med barn.
The figures are calculated back to 1987. 
Tall er beregnet tilbake til 1987.
Figures from population census. 
Tall fra folketellingen.
Legally separated couples with common children and living on the same address have previously been registered as cohabitant couples. 
Separerte ektepar med felles barn og felles adresse ble tidligere registrert som samboerpar med felles barn.
From 1 January 2001 they are excluded from this category. 
Disse er fra og med 1. januar 2001 utelatt fra denne kategorien.
From 1956-1998 (1956-1995 for the five year periods) the figures are collected from NOS Health Statistics. 
For årene 1956-1998 (1956-1995 for femårsperiodene) er tallene hentet fra NOS Helsestatistikk.
High educational attainment in Norway 
Meget høyt utdanningsnivå i Norge
Norway has a high educational attainment compared to other OECD-countries. 
Norge har et meget høyt utdanningsnivå sammenlignet med de fleste andre OECD-land.
Within the age span 25-64 years the educational attainment is higher among the young people. 
I aldersgruppen 25-64 år er utdanningsnivået høyest blant de yngste.
94 percent of the population in Norway aged 25-34 years had at least completed an upper secondary education in 1999. 
94 prosent av befolkningen i Norge i aldersgruppen 25-34 år hadde fullført en utdanning på videregående skolenivå eller høyere i 1999.
Among the population aged 55-64 years there were 68 per cent with an equivalent education. 
I aldersgruppen 55-64 år hadde 68 prosent tilsvarende utdanning.
More remarkable differences at tertiary level 
Større forskjeller på universitets- og høgskolenivå
28 per cent of the population in Norway aged 25-64 years had completed an education at tertiary level in 1999. 
28 prosent av befolkningen i Norge i alderen 25-64 år hadde utdanning på universitets- og høgskolenivå i 1999.
In 1999 33 per cent of the population in Norway aged 25 to 34 years had completed an education at tertiary level, and in the population aged 55 to 64 years 19 per cent had an education at this level. 
I 1999 var det 33 prosent av befolkningen i aldersgruppen 25-34 år som hadde fullført utdanning på dette nivået i Norge, og i aldersgruppen 55-64 år var det 19 prosent.
Highest educational attainment among women 
Høyest utdanningsnivå blant kvinnene
In 1999 more women than men had completed a tertiary education in Norway. 
I 1999 var det flere kvinner enn menn som hadde fullført universitets- og høgskoleutdanning i Norge.
28 per cent of the women and 27 per cent of the men aged 25 to 64 years had completed a tertiary education. 
28 prosent av kvinnene og 27 prosent av mennene hadde fullført en høyere utdanning i aldersgruppen 25-64 år.
In the majority of OECD countries, the gender ratio for upper secondary programmes designed to lead to further tertiary education strongly favours women. 
I Norge var det en overvekt av kvinner som fullførte en studieretning som gir studiekompetanse, mens det var en tilsvarende overvekt av menn på studieretninger som gir yrkeskompetanse.
Two-thirds to earn doctorates are men 
To av tre doktorgrader avlagt av menn
Even though there are more women than men completing an education on upper secondary level and tertiary level, a majority of men are awarded with advanced tertiary degrees in Norway. 
Selv om det nå er flere kvinner enn menn som fullfører utdanning på videregående skolenivå og på universitets- og høgskolenivå, er det fortsatt flere menn enn kvinner som tar en doktorgrad i Norge.
Men remain more likely than women to obtain advanced research qualifications in all OECD countries. 
I samtlige OECD-land er det flere menn enn kvinner som avlegger doktorgrad.
Participation in education 
Mange i utdanning
Participation in education tends to be high in Norway even beyond compulsory education. 
I Norge fortsetter nesten alle i utdanningssystemet etter at de er ferdige med grunnskolen.
The sharpest decline in participation occurs not at the end of compulsory education but at the end of upper secondary education. 
Bare et fåtall andre OECD-land hadde høyere andel i denne aldersgruppen i utdanning.
A standard regional classification by the municipalities' geographical location in relation to urban areas of different sizes (4-tier). 
Standard regional inndeling av kommunene etter kommunenes geografiske beliggenhet sett i forhold til tettsteder av ulik størrelser (4-delt).
Further, these are divided into geographical locations in relation to provincial centres (9-tier). 
Disse er videre inndelt etter geografisk beliggenhet i forhold til landsdelssentrene (9-delt).
The 4-tier version includes central, fairly central, less central and least central municipalities. 
Den 4-delte versjonen omfatter sentrale, noe sentrale, mindre sentrale og minst sentrale kommuner.
Choice of spouse among Norwegian-born to immigrant parents 
Valg av ektefelle blant norskfødte med innvandrerforeldre
About one out of five Norwegian-born women and men with immigrant parents born between 1972 and 1994 were married as per 1 January 2013. 
Om lag en av fem norskfødte kvinner og menn med innvandrerforeldre født mellom 1972 og 1994 hadde giftet seg 1. januar 2013.
Three out of four of these were married to someone who also had an immigrant background. 
Tre av fire av de norskfødte med innvandrerforeldre hadde giftet seg med en person som også hadde innvandrerbakgrunn.
There is a clear correlation between country of origin and choice of partner. 
Det er en klar sammenheng mellom landbakgrunn og valg av partner.
The report examines the choice of spouse among Norwegian-born women and men with immigrant parents born between 1972 and 1994; a population group that, at the beginning of 2013, was made up of around 25,000 persons. 
Rapporten ser på valg av ektefelle blant norskfødte kvinner og menn med innvandrerforeldre som er født mellom 1972 og 1994, en befolkningsgruppe som ved inngangen til 2013 talte om lag 25 000 personer.
The report looks at first marriages entered into between 1990 and 2012, and examines the incidence of marriages within and across countries of origin and immigrant backgrounds. 
Rapporten tar for seg første ekteskap inngått 1990 - 2012 og undersøker forekomsten av ekteskapsinngåelser innad og på tvers av land- og innvandrerbakgrunn.
The report also considers factors that affect a person's choice of partner, such as (parents') country of origin, education and age upon marriage. 
I tillegg undersøkes faktorer som påvirker partnervalget, som (foreldrenes) landbakgrunn, utdanning og giftermålsalder.
One in five married 
En av fem gifte
Of those, 89 per cent originated from countries in Asia, Africa, Latin America, Oceania except Australia and New Zealand, and Europe outside the EU/EEA. 
Av de som hadde giftet seg, hadde 89 prosent bakgrunn fra land i Asia, Afrika, Latin-Amerika, Oseania utenom Australia og New Zealand og Europa utenom EU/EØS.
This group represents 87 per cent of the Norwegian-born to immigrant parents born between 1972 and 1994. 
Denne gruppen utgjør 87 prosent av de norskfødte med innvandrerforeldre født mellom 1972 og 1994.
Majority choose a partner with a similar immigrant background 
Vanlig å velge partner med lik innvandrerbakgrunn
The corresponding share among young immigrants was 70 per cent. 
Blant tidliginnvandrere var den tilsvarende andelen 70 prosent.
Of the Norwegian-born to immigrant parents who had married, 51 per cent had married someone from the same country. 
Av de norskfødte med innvandrerforeldre som hadde giftet seg, hadde 51 prosent en partner med samme landbakgrunn.
This was also the case for 56 per cent of young immigrants and 89 per cent of those without an immigrant background. 
Det samme gjaldt for 56 prosent av tidliginnvandrerne og 89 prosent av dem uten innvandrerbakgrunn.
Country of origin determining factor in choosing partner 
Landbakgrunn mye å si for valg av partner
Among Norwegian-born to parents born in Asia, Africa, Latin America, Oceania except Australia and New Zealand, and Europe outside the EU/EEA, 83 per cent were married to someone who also had an immigrant background, while 56 per cent had a spouse from the same country. 
Blant norskfødte med foreldre født i Asia, Afrika, Latin-Amerika, Oseania utenom Australia og New Zealand og Europa utenom EU/EØS, hadde 83 prosent giftet seg med en person som også hadde innvandrerbakgrunn, mens 56 prosent hadde en ektefelle med samme landbakgrunn.
Among Norwegian-born to parents from EU/EEA countries, USA, Canada, Australia and New Zealand, the corresponding shares were 19 and 6 per cent respectively. 
Blant norskfødte med bakgrunn fra EU/EØS, USA, Canada, Australia eller New Zealand var de tilsvarende andelene henholdsvis 19 og 6 prosent.
Separate analyses of the five largest countries of origin showed that Norwegian-born with parents from Pakistani and Turkey had a higher probability of having a partner with the same background (either with an immigrant background or from the same country) than those with parents born in Vietnam, India and Morocco. 
Grunnskoleutdannede personer født i Norge med innvandrerforeldre har høyere sannsynlighet for å ha en ektefelle med innvandrerbakgrunn enn de som hadde fullført videregående eller høyere utdanning før ekteskapet.
Non-financial and financial accounts in institutional sector 
Institusjonelle sektorer i inntekts-, kapital- og finansregnskapet
The institutional sector accounts give a general statistical description of the main sectors in the Norwegian economy. 
Det institusjonelle sektorregnskapet (ISR) gir en helhetlig statistisk beskrivelse av hovedsektorene i den norske økonomien.
Figure 1 gives an overview of the sector accounts, which comprise all types of accounts in the national accounts system from production accounts to balance sheets. 
Figur 1 viser et oversiktsbilde av sektorregnskapet som omfatter alle kontotypene i nasjonalregnskapssystemet fra produksjonskontoen til balansekontiene.
The data in table 11123 in Statbank is assembled from released statistics from the non-financial and financial accounts. 
Tabell 11123 i statistikkbanken er satt sammen av allerede publisert statistikk fra inntekts- og kapitalregnskapet (IKR) og finansregnskapet (Finse).
The table comprises annual statistics. 
Tabellen er basert på årsstatistikk.
Users who require more detailed statistical information than that provided in table 11123 should follow the links below: 
Brukere som ønsker flere detaljer enn det som presenteres i tabell 11123 henvises til følgende lenker: