natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In those cases where the sickness absence goes beyond the period covered by sick pay from a person's employer, this period will, however, appear in the event history table as the period between the date of incapacity and the first day of the national insurance benefit. 
I de tilfeller hvor sykefraværet går utover arbeidsgiverperioden vil arbeidsgiverperioden likevel fremkomme i forløpstabellen som perioden mellom arbeidsuførhetsdatoen og første dag med stønad fra folketrygden.
Code for sickness benefit classification spkode number (2) 
Kode for sykepengegruppe spkode number (2)
YYYYMMDD Ongoing 0 = Not unemployed 1 = Unemployed 
0 = Ikke arbeidsledig 1 = Arbeidsledig
Sickness benefit as unemployed. 
Sykepenger som arbeidsledig.
Classification of Primary Care. 
Classification of Primary
Established based on diag1 and diag2 for 1993. 
Opprettes med utgangspunkt i diag1 og diag2 for 1993.
From 199401, the diagnosis data is registered with only one variable (known as Diagnosis) in the sickness benefit register. 
Fom 199401 er diagnoseopplysningene registrert ved bare en variabel (som er kalt diagnose) i sykepengeregisteret.
YYYYMMDD Ongoing A = Medical treatment alone is regarded as making the patient fully employable. 
A = Medisinsk behandling alene antas å gjøre pasienten fullt arbeidsfør
B = Retraining/rehabilitation in company where relevant, in addition to medical treatment. 
B = Aktuelt med omskolering/attføring ev.bedriftsintern, i tillegg til medisinsk behandling.
Work/national insurance should be assessed jointly by employer and social security office. 
Arbeid/trygd bør vurderes i samarbeid mellom arbeidsgiver og trygdekontor.
D = May be necessary to involve several types of specialists, consider various relief measures. 
D = Kan være nødvendig å koble inn flere typer fagfolk, vurder ulike hjelpetiltak.
E = Too early to make decision on prognosis F = Same as for E. 
E = For tidlig å ta stilling til prognose
Denotes whether a person has graded sickness or not. 
Sykepengegrad i prosent Angir hvorvidt vedkommende har gradert sykemelding eller ikke.
Basis for payment innt number (6) 
Utbetalingsgrunnlag innt number (6)
0/1 variables which distinguish between passive and active sick leave. 
0/1-variabel som skiller mellom passiv /aktiv sykemelding.
Due to transition between passive and active sick leave, an “artificial break” in the sickness benefit period may have taken place in certain cases as registered in the sickness benefit register and in FD-Trygd. 
På grunn av overgang mellom passiv og aktiv sykemelding kan det i enkelte tilfeller ha skjedd et "kunstig brudd" i sykepengeperioden slik denne er registrert i sykepengeregisteret og i FD-Trygd.
(Sickness benefit active does not encompass sickness benefit for company internal rehabilitation or sickness benefit when reported fit to the employment service). 
(Sykepengeraktiv omfatter ikke sykepenger ved bedriftsintern attføring eller sykepenger ved friskmeldt til arbeidsformidling).
Reason for cessation bortfgr varchar2 (2) 
Bortfallsgrunn bortfgr varchar2 (2)
00 and ' ' = Reason code not specified 
00 og ' ' = Uoppgitt årsakskode
No. of compensated days registered for the case of sickness benefit. 
Antall erstattede dager registrert for sykepengetilfellet.
Accumulated value upon exit from sickness benefit, i.e. when the case ends. 
Akkumulert verdi ved avgang fra sykepenger, dvs. når tilfellet avsluttes.
Total amount paid registered for case of sickness benefit. 
Totalt utbetalt beløp registrert for sykepengetilfellet.
Accumulated value upon exit from sickness benefit, i.e. when the case is concluded. 
Akkumulert verdi ved avgang fra sykepenger, dvs. når tilfellet avsluttes.
State employee statsan varchar2 (1) 
Statsansatt statsan varchar2 (1)
Type of measure 1 Ttype1 varchar2 (2) 
Tiltakstype 1 Ttype1 varchar2 (2)
YYYYMMDD Upon exit 
YYYYMMDD Ved avgang
FA = Reported fit to the employment service 
Tiltakstype - første tiltak.
FA = Reported fit to employment service 
Tiltakstype - andre tiltak.
FA = Reported fit to employment service 
Tiltakstype - tredje tiltak.
9.3 Maternity benefit and sickness benefit (aggregated per case) 
9.3 Aggregerte fødsels- og sykepenger (dager og beløp)
Table: TAB_SUMFPSP 
Tabell: TAB_SUMFPSP
This table does not contain events for individual cases, but detailed information on which accounts are used in connection with payments for the two benefit schemes. 
Denne tabellen inneholder ikke forløp for det enkelte tilfelle, men derimot detaljert informasjon om hvilke konti som er brukt ifm. utbetalinger innenfor de to stønadsordningene.
Code for main classification gruppe number (1) 
Kode for hovedgruppe gruppe number (1)
6 = Combination of 1 to 5 9 = Not specified 
6 = Kombinasjon av 1 til 5 9 = Uoppgitt
Maternity benefit (see above): 1 = Ordinary maternity benefit 2 = Adoption benefit 3 = Other 
Fødselspengegrupper (jf. over): 1 = Ordinære fødselspenger 2 = Adopsjonspenger 3 = Andre
4 = Combination of 1 to 3 
4 = Kombinasjon av 1 til 3
Code for main classifications within the maternity benefit and sickness benefit schemes. 
Kode for hovedgrupper innenfor fødsels- og sykepengeordningene.
Corresponds to the main classifications that are used in the event history tables for maternity benefit and sickness benefit. 
Svarer til hovedgruppene som er benyttet i forløpstabellene for fødselspenger og sykepenger.
Unemployed arbledig number (1) 
Arbeidsledig arbledig number (1)
0 = Not unemployed 1 = Unemployed 
0 = Ikke arbeidsledig 1 = Arbeidsledig
Maternity or sickness benefit as unemployed. 
Fødsels- eller sykepenger som arbeidsledig.
Denotes whether a person receives maternity or sickness benefit in accordance with the provisions for the unemployed. 
Angir hvorvidt vedkommende mottar fødsels- eller sykepenger ihht. bestemmelsene for arbeidsledige.
Account konto varchar2 (7) 
Konto konto varchar2 (7)
Paid into an account. 
Utbetalt over konto
Denotes which account is used in connection with payment of benefit. 
Angir hvilken konto som er benyttet ifm. med utbetaling av stønad.
No. of days dager number (4) 
Antall dager dager number (4)
No. of days with paid benefit. 
Antall dager med utbetalt stønad.
Financial year aar number (4) 
Regnskapsår aar number (4)
Financial year for registered payment. 
Regnskapsår for registrert utbetaling.
Denotes which financial year the benefit payments refer to. 
Angir hvilket regnskapsår stønadsutbetalingene refererer til.
Receipt of social assistance. 
Mottak av økonomisk sosialhjelp.
Duration and amount. 
Varighet og beløp.
10.1 Duration for receipt of social assistance 
10.1 Varighet for mottak av økonomisk sosialhjelp
Table: F_SHJ 
Tabell: F_SHJ
Duration for receipt of social assistance (allowances and loans). 
Varighet for mottak av økonomisk sosialhjelp (bidrag og lån).
Social security code shjkode varchar2 (1) 
Sosialhjelpskode shjkode varchar2 (1)
Table: TAB_SHJ 
Tabell: TAB_SHJ
Social assistance received (allowances and loans) in the year. 
Mottatt økonomisk sosialhjelp (bidrag og lån) i året.
Year of reporting shjaar number (4) Allowance bidb number (7) 
Oppgaveår shjaar number (4) Bidrag bidb number (7)
Loan laan number (7) 
Lån laan number (7)
Social assistance received in the year totutbet number (7) 
Mottatt økonomisk sosialhjelp i året totutbet number (7)
Social assistance received in the year = allowance + loan. 
Mottatt økonomisk sosialhjelp i året = bidrag + lån.
No. of municipalities the person has received social assistance from in the year antkom number (2) 
Antall kommuner personen har mottatt økonomisk sosialhjelp i året antkom number (2)
Code for employment syskode number (2) 
Kode for sysselsetting syskode number (2)
Reference number for organisation number, legal a_o_ref varchar2 (11) 
Referansenummer til organisasjonsnummer, juridisk a_o_ref varchar2 (11)
According to data in the A/A register. 
I følge opplysninger i A/Aregisteret.
Municipality of workplace arb_komm varchar2 (4) 
Arbeidsstedskommune arb_komm varchar2 (4)
Table: F_ARBSOK 
Tabell: F_ARBSOK
1 = Entry 2 = Change 3 = Left censorship 
1 = Helt ledige 2 = Delvis sysselsatte 3 = Ordinære
YYYYMMDD Ongoing The first two digits: HL = Fully unemployed DS = Partly employed 
Viser hvilken kategori av arbeidssøkere man tilhører.
ET = Planning own business UU = Under consideration SK = School/college (students 
Stønadstype/ytelse som mottas av arbeidssøker/yrkeshemmet.
UT = Disability allowance 
skole eller som mottar
Data type (Length) 
AT = Andre tiltak
Denotes events linked to persons within the unemployment benefit scheme. 
UA = Under utredning i annenlinjen UT = Under utredning trygd
Table: TAB_IR 
ID = Ikke dagpenger
Records with invalid personal ID numbers are also included. 
Variabelen viser hvilken stønad personen mottar.
Amount for the year in NOK. 
Opphører fra og med
Unemployment benefit dagp number (9) 
Følger tresiffret ICD-9 standardkoder.
Amount for the year in NOK. 
Gjelder bare yrkeshemmede.
Data on wealth from Statistics Norway's tax return statistics. 
Lønnsinntekt - Dagpenger + Netto næringsinntekt.
Bank deposits form part of the gross financial capital. 
Ytelser fra folketrygden er delbeløp av Overføringer
Gross financial capital + Physical capital 
Tjenestepensjon er delbeløp av Overføringer
Amount for the year in NOK. 
Dagpenger ved arbeidsledighet er delbeløp av
Table: TAB_INNT 
Kr Samlet inntekt =
Table: TAB_OMSP 
Tabell: TAB_LR
Status code status varchar2 (1) 
Antall år benyttet omsp2 number (1)
No. of children for whom the child benefit recipient receives child benefit. 
DDMMYYXXXXX Også records med ugyldige fødselsnumre er inkludert.
Personal ID number of recipient fnr varchar2 (11) 
Fødselsnummer fnr varchar2 (11)
Personal identification number of the recipient. 
DDMMYYXXXXX Også records med ugyldige fødselsnumre er inkludert.
Sex kjonn varchar2 (1) 
Statuskode status varchar2 (1)
Increased national freight transport 
Økt nasjonal godstransport
Road goods transport by Norwegian lorries (archive) 
Godstransport med norske lastebiler (arkiv)
However, even though more freight was transported, transport performance decreased by 9.1 per cent and ended at 5.2 billion tonne kilometres . 
Men selv om det ble transportert mer gods, gikk likevel det samla transportarbeidet ned med 9,1 prosent og endte på 5,2 milliarder tonnkilometer .
See more figures and tables in the statistics Road goods transport by Norwegian lorries 
Flere tall og tabeller fra statistikken Godstransport med norske lastebiler
361 million kilometres with load 
361 millioner kilometer med gods
Norwegian lorries drove a total of 25.6 million kilometres less than in the 3rd quarter of 2015. 
Totalt kjørte norske lastebiler 25,6 millioner kilometer mindre enn i 3. kvartal 2015.
Of the 506 million kilometres driven, 361 million kilometres were driven with goods. 
Av i alt 506 millioner kjørte kilometer ble 361 millioner kjørt med gods.
This resulted in an empty driving rate of 28.5 per cent. This was 3.8 percentage points more than in the corresponding quarter in 2015. 
Dette utgjør en tomkjøringsandel på 28,5 prosent, 3,8 prosentpoeng høyere enn i tilsvarende kvartal 2015.
Vehicle kilometres by Norwegian lorries 
Kjøretøykilometer med lastebil
Unloaded vehicle-kilometres 
Kjøretøykilometer uten last
Reduced average mileage per tonne 
Kortere gjennomsnittlig transportlengde per tonn
Average mileage per tonne for national trips was down from 78 to 66 kilometres per tonne, compared to the 3rd quarter of 2015. 
Den gjennomsnittlige transportlengden per tonn for nasjonal transport gikk ned fra 78 til 66 kilometer sammenlignet med 3. kvartal 2015.
International trips increased from 500 to 519 kilometres per tonne. 
For den internasjonale transporten økte gjennomsnittlig transportlengde fra 500 til 519 kilometer per tonn.
Norwegian lorries transported almost 43 million tonnes of gravel, sand, soil etc. on Norwegian roads in the 3rd quarter of 2016. 
Norske lastebiler fraktet nesten 43 millioner tonn grus, sand, jord og lignende på norske veier i 3. kvartal 2016.
Since mass transport is carried out over shorter distances, the transport of gravel, sand, soil etc. accounts for only 29.2 per cent of the total transport performance. 
Siden massetransporten utføres over kortere avstander, utgjør transport av grus, sand og så videre bare 29,2 prosent av det totale transportarbeidet.
National transport tonnage carried by commodity. 
Transportert mengde etter vareslag.
In the country as a whole, the number of inhabitants in urban settlements increased by about 24 000 during 2004. 
I landet som helhet økte antall bosatte i tettsteder med om lag 24 000 i løpet av 2004.
The four largest urban settlements comprise 63 per cent of the national growth. 
De fire største tettstedene står for hele 63 prosent av veksten.
In the same period the population of Norway increased by 0.6 per cent. 
Til sammenligning økte det totale folketallet i Norge i samme periode med 0,6 prosent.
Continued population growth in largest cities 
Befolkningsveksten i storbyene fortsetter
Slightly above 1 345 000 inhabitants live in the four largest urban settlements Oslo, Bergen, Stavanger and Trondheim as of 1 January 2005. 
I de fire største tettstedene Oslo, Bergen, Stavanger og Trondheim bodde det om lag 1 345 000 personer per 1. januar 2005.
About 5 per cent increase in densely populated areas since 2000 
Nær 5 prosent flere i tettbygde strøk siden 2000
In the period the growth in the urban population was amounted to 4.8 per cent, while the increase in the population of Norway was 2.9 per cent in the same period. 
Tettstedsveksten i perioden var på 4,8 prosent, mens den totale økningen i Norges befolkning i samme periode var 2,9 prosent.
In the same period the figures show that the migrations are directed to the central parts of Norway. 
Flyttetallene i samme periode viser at flyttestrømmen går til de sentrale områder av Norge.
Net migration (internal migrations) to central municipalities came to about 28 000 during the period. 
Nettoflyttingen (innenlandske flyttinger) til sentrale kommune var på om lag 28 000 i perioden.
In 2004 alone a positive net migration was recorded in the central municipalities (7 138). 
I 2004 var det kun de sentrale kommuner som oppnådde en positiv nettoinnflytting (7 138).
The greater urban areas had less construction activity in 1999 compared with settlements with less than 20 000 inhabitants. 
Storbyene hadde i 1999 en mindre byggeaktivitet knyttet til hushold enn tettsteder under 20 000 innbyggere.
Preliminary calculations reveals that the area used for small dwelling houses and related ground, in average covered 32 per cent of the total area in urban settlements. 
Foreløpige beregninger viser at 32 prosent av tettstedsarealet brukes til tomt og bygninger på boliggrunn.
The share varies from 23 per cent of the total area in urban settlements with less than 500 residents, to 37 per cent of the total area in urban settlements with between 20 000 and 100 000 residents. 
Andelen varierte fra 23 prosent i de minste tettstedene med under 500 innbyggere, til 37 prosent i tettsteder mellom 20 000 og under 100 000 innbyggere.
The minor urban settlements have about 50 per cent unclassified land, while the biggest urban settlements have 35 per cent unclassified. 
De minste tettstedene har uklassifisert arealbruk på 50 prosent av grunnen, de største har tilsvarende 35 prosent uklassifisert.
On average the use of land for small dwelling houses (detached and undetached houses), near-building areas included, covers about 25 per cent of the total area in the urban settlements. 
I gjennomsnitt la bruk av grunn til småhusbebyggelse (enebolig, tomannsbolig og rekke-/kjedehus), medregnet bygningsnært areal, beslag på 25 prosent av tettstedenes totale areal.
The share increases from 17.5 per cent of the total area in urban settlements with less than 500 residents, to almost 29 per cent of the total area in urban settlements with between 20 000 and 100 000 residents. 
Andelen økte fra 17,5 prosent av tettstedsarealet for tettsteder under 500 innbyggere, til nær 29 prosent av arealet for tettsteder mellom 20 000 og 100 000 innbyggere.
For the cities of Oslo, Bergen, Stavanger/Sandnes and Trondheim (incl. these cities are share of urban areas in adjacent municipalities) the area for small dwelling houses occupied 23.5 per cent of the total area. 
For Oslo, Bergen, Stavanger/Sandnes og Trondheim (inklusive tettstedenes del av omegnskommunene) utgjorde bruk av grunn til småhusbebyggelsen 23,5 prosent av totalarealet.
However, the element of land used for building blocs for dwelling purposes in these four largest Norwegian cities constituted a total of 6 per cent of the urban area. 
Samtidig utgjorde bruk av grunn til boligblokkbebyggelse og tilhørende utearealer i disse fire største tettstedene, i alt 6 prosent.
One tenth of the urban settlement area were used for industry and trade 
Næringsvirksomhet på en tidel av tettstedsarealene
Land used for industry, trade and services constituted a total of near 10 per cent of the urban settlement area, with a vague tendency to a larger share of industrial areas in the smallest urban settlements. 
Bruk av grunn til bygninger og bygningsnært areal for industri, forretningsdrift, tjenesteyting og primærnæringer utgjorde om lag 10 prosent av tettstedsarealene, men med en svak tendens til større andel næringsareal i mindre tettsteder.
The preliminary calculations indicate that built-up and related land was evenly distributed on different land use purposes, almost independent of the size of urban settlement. 
De foreløpige beregningene tyder på at bebygde og bygningsnære næringsarealer var jevnt fordelt mellom forskjellig bruksformål og nær uavhengig av tettstedsstørrelse.
However, that is with an exception for build-up land used for agriculture and related primary industry, where significantly larger shares of land were found in the smallest urban settlements. 
Unntaket er bruk av grunn til bygninger innenfor primærnæringene, der de minste tettstedene hadde en klart større andel.
A possible explanation on why many buildings for agricultural purposes were located inside urban settlements is that these farm buildings have been included in the expanding urban areas over time, but that the building register is not updated concerning the change of main use of building. 
Noe av forklaringen til at landbruksbebyggelse forekommer i tettsteder, er at denne bebyggelsen over tid er blitt innesluttet i de ekspanderende tettstedene, men at bygningsregisteret ikke er oppdatert for reelle bruksendringer.
Highest building activity in medium large urban settlements 
Størst samlet byggeaktivitet i mellomstore tettsteder
Term build-up and related land, calculation of land use areas, data sources and uncertainty 
Bygningsnær grunn er arealet av bygningens grunnflate og bygningens nære influensområde - teigen/tomten.
Build-up and related land is the area of the buildings footprint and the buildings adjacent influence area the site/parcel. 
Teigarealet, og arealbruken på dette, er beregnet på grunnlag av oppgaver om bygning og eiendom gitt i GAB.
The uncertainty in the register-based land use figures are first and foremost due to varying quality of the building and property information in the GAB. 
Usikkerheten i de registerbaserte arealbrukstallene skyldes først og fremst varierende kvalitet og utfylling av bygnings- og eiendomsinformasjonen i GAB-registeret.
The capacity constitutes the capasity dimension of the wastewater treatment plant, i.e. the physical size that the plant was built for ("the BOF-size of the plant"). 
Kapasitet utgjør avløpsanleggets dimensjonerende kapasitet, dvs. den fysiske størrelsen anlegget er bygget for ("BOF-størrelsen på anlegget").
Capacity is defined in population equivalents (pe) according to chapter 11, §11-3 of the Pollution regulations: One "pe" equalise the organic biodegradable load having a five-day biochemical oxygen demand (BOD5) of 60 g of oxygen per day 
Kapasitet måles i personekvivalenter (pe) som er definert i henhold til forurensningsforskriftens kapittel 11, §11-3: En personekvivalent (pe) er den mengde organisk stoff som brytes ned biologisk med et biokjemisk oksygenforbruk (BOF5) på 60 g oksygen per døgn over fem døgn.
NOK 8.7 billion on environmental protection in 2011 
8,7 milliarder til miljøvern i 2011
The total expenditure on environmental protection in the mining, quarrying and manufacturing industries, including oil and gas extraction was NOK 8.7 billion in 2011. 
Samlede utgifter til miljøverntiltak fra olje- og gassutvinning, bergverk og industri, var på 8,7 milliarder kroner i 2011.
This is a decrease of NOK 1 billion from 2010, but still NOK 0.5 billion more than in 2009. 
Dette er en nedgang på 1 milliard fra 2010, men fortsatt 0,5 milliarder over nivået i 2009.
In 2010, the corresponding figures were NOK 5.6 and 4.2 billion respectively. 
I 2010 utgjorde driftsutgifter og investeringer henholdsvis 5,6 milliarder og 4,2 milliarder kroner.
During the period 2008-2011, the share of current expenditures increased from 51 per cent to 58 per cent of the total environmental expenditure. 
I perioden 2008-2011 har driftsutgiftenes andel av de totale miljøvernutgiftene økt jevnt fra 51 til 58 prosent.
Investments in end of pipe solutions also increased from 27 per cent in 2008 to 35 per cent in 2011. 
Andelen investeringer i rense- og oppsamlingsutstyr har også vært økende, fra 27 prosent i 2008 til 35 prosent i 2011.
Consequently, environmental investments in integrated technologies were down from 49 per cent to 42 per cent. 
For investeringer i produksjonsutstyr og prosesser som bidrar til mindre forurensing, har derimot andelen sunket jevnt fra 49 prosent til 42 prosent.
Transfers of agricultural properties 
Overdragelser av landbrukseiendommer
Purchase price up 46 per cent over 5 years 
Kjøpesummen opp 46 prosent på 5 år
laeiti, Transfers of agricultural properties, purpose of use (for example agriculture, residential, leisure), registered transfers, purchase prise, change of ownership, type of transfer (for example compulsory sale, gift, free sale), farmland, forest areaProperty, Agricultural properties , Construction, housing and property, Agriculture, forestry, hunting and fishing 
laeiti, Overdragelser av landbrukseiendommer, bruksformål (for eksempel landbruk, bolig, fritid), tinglyste omsetninger, kjøpesum, eierskifte, omsetningstyper (for eksempel tvangsauksjon, gave, fritt salg), jordbruksareal, skogarealEiendom, Landbrukseiendommer , Jord, skog, jakt og fiskeri, Bygg, bolig og eiendom
The development over time of registered transfers of agricultural properties, type of transfers, purchase price and new owners. 
Statistikken Overdragelser av landbrukseiendommer viser antall og type omsetning, kjøpesum og informasjon om kjøper.
Registered transfers of agricultural properties, by county, type of transfer and type and sex of new owner1 
Tinglyste overdragelser av landbrukseiendommer fordelt på fylke, type omsetning, type og kjønn på ny eier1
In family with former owner 
I familie med tidligere eier
Not in family with former owner 
Ikke i familie med tidligere eier
1Comprises properties with at least 5 decares own agriculture area and/or at least 25 decares productive forest area. 
1Omfatter eiendommer med minst 5 dekar jordbruksareal og/eller 25 dekar produktivt skogareal.
Registered transfers of agricultural properties, by county1 
Tinglyste overdragelser av landbrukseiendommer fordelt på fylker1
Agricultural properties in total 
Landbrukseiendommer i alt
1Comprise properties with at least 5 decares agricultural area or/and 25 decares productive forest area 
1Omfatter eiendommer med minst 5 dekar jordbruksareal og/eller 25 dekar produktivt skogareal
2Free market sale means that the property is sold for a price corresponding to the market value. 
2Med fritt salg mener en at eiendommen er omsatt til en pris som tilsvarer markedsverdien.
The property is not always announced for sale on the free market. 
Den trenger ikke å være utlyst for salg på det åpne markedet.
Registered transfer of real property 
Tinglyst omsetning av fast eiendom
Includes registered transfers of title and establishment and transfer of lease. 
Omfatter tinglyst hjemmelsoverføring og inngåelse og overføring av festeavtale.