natgillin/translations-raw huggingface dataset:
If a person moves several times during the same calendar year, each move counts. 
Dersom en person flytter flere ganger i det samme kalenderåret, teller hver gang som en flytting.
In the migration figures for counties and regions moves between the municipalities in the county/region are not counted. 
I flyttetallene for fylker og landsdeler er flyttinger mellom kommunene i fylket/landsdelen ikke regnet med.
Net migration: The difference between in-migration and out-migration. 
Nettoinnflytting: Differansen mellom innflyttinger og utflyttinger.
Rate: Events in a period divided by population. 
Rate: Begivenheter i en periode dividert med folkemengde.
The period is often 1 year. 
Perioden er som oftest 1 år.
Code 3 centralisation is achieved when the physical centre of the population of a municipality is within 75 minutes of travel from an urban settlement with a population of minimum of 50 000 inhabitants (90 minutes from Oslo). 
En kommune har sentralitet 3 når dens befolkningstyngdepunkt ligger innenfor 75 minutters reisetid til et tettsted med minimum 50 000 innbyggere (90 minutter fra Oslo).
To achieve code 3, an additional requirement is that the urban settlement in question acts as a regional centre. 
For å få sentralitet 3, må tettstedet i tillegg fungere som regionsenter.
The municipalities that do not fulfil any of these requirements get the code 0. 
Kommuner som ikke oppfyller noen av disse kravene, får sentralitet 0.
“Central municipalities” is coded 3, “Fairly central municipalities” is coded 2, “Fairly remote municipalities” is coded 1, and “Remote municipalities” is coded 0. 
”Mest sentrale kommuner” er sentralitet 3, ”noe sentrale kommuner” er sentralitet 2, ”mindre sentrale kommuner” er sentralitet 1 og ”minst sentrale kommuner” er sentralitet 0.
The historical data on migration only cover emigration to other parts of the world (overseas countries) for the years 1825-1965. 
De historiske dataene om flyttinger gjelder bare utvandring til andre verdensdeler ("oversjøiske land") for årene 1825-1965.
Annual total figures for emigrants are given in Historical Statistics. 
Årlige totaltall for utvandrede er gitt i Historisk statistikk .
Norway has kept more comprehensive statistics on migration since 1951. 
Fra 1951 fikk vi en mer omfattende statistikk over flytting.
The establishment of the population registries made it possible for Statistics Norway to prepare statistics on migration, both between Norwegian municipalities and to and from abroad. 
Opprettelsen av folkeregistrene gjorde det mulig for Statistisk sentralbyrå å utarbeide statistikk over flyttinger, både mellom norske kommuner og til og fra utlandet.
Migration is defined as change of residence. 
Flytting er definert som skifte av bosted.
Migration within municipalities was included in the statistics for the first time in 1999. 
Flytting innen kommunen er med i statistikken for første gang i 1999.
Intramunicipal migration was not included before. 
Tidligere er flyttinger innen kommunen ikke med.
Statistics on migration is generally somewhat less reliable than statistics on other population changes. 
Statistikken over flyttinger er generelt noe mindre pålitelig enn statistikken over andre befolkningsendringer.
Due to a lack of reporting, emigration figures in particular are too low. 
På grunn av manglende rapportering blir særlig tallene for flytting til utlandet for lave.
Equal treatment of users 
Likebehandling av brukere
This is one of Statistics Norway's key principles for ensuring that all users are treated equally . 
Dette er ett av de viktigste prinsippene i SSB for å sikre likebehandling av brukere .
Migration is included in the population accounts as one of the components for understanding the changes in the Population . 
I statistikken Folkemengde og befolkningsendringar finnes kvartalsvise tall for flyttinger, men med færre variabler enn i denne statistikken.
The statistics Population and population changes cover the quarterly figures for migrations, but with fewer variables. 
Landbakgrunn, fra- og tilflyttingsland, kjønn, alder og siviltilstand er kun er tilgjengelig i statistikkbanktabellene tilhørende den årlige flyttestatistikken du nå er inne på.
The migration statistics that show migration to/from Norway by foreign nationals over the course of one year can have an impact on the number of the naturalisations in Norway seven years later. 
Flyttestatistikken som blant annet gir flyttinger til/fra Norge av utenlandske statsborgere i løpet av ett år kan ha innvirkning på tallet på tildelinger av norske statsborgerskap sju år seinere.
The statistics cover all migration registered in the course of the year between Norwegian municipalities and between a Norwegian municipality and abroad. 
Statistikken omfatter alle flyttinger registrert i løpet av året mellom norske kommuner og mellom en norsk kommune og utlandet.
A person who moves several times during the calendar year is counted the corresponding number of times. 
En person som flytter flere ganger i kalenderåret, regnes med tilsvarende antall ganger.
Migration within the municipalities was included in the statistics for the first time in 1999. 
Flyttinger innenfor kommunene er med i statistikken for første gang i 1999.
From 1998 the statistics mainly cover migration that actually took place in the course of the year. 
Fra 1998 omfatter statistikken i all hovedsak flyttinger som faktisk hendte i løpet av året.
Migration from the years before 1998 is included in the 1998 figures if the report was made from 1 March 1998 to 29 February 2000, i.e. too late to be included in the 1997 statistics or earlier editions. 
Flyttinger fra årene før 1998 er regnet med i 1998-tallene dersom meldingen kom i tidsrommet 1. mars 1998 til og med 29. februar 2000, det vil si for sent til å bli med i 1997-statistikken eller tidligere årganger.
From 1985 to 1997 the statistics covered migration that actually had taken place that year and in addition only migration from the previous year, i.e. those who were too late to be included in the statistics. 
I perioden 1985-1997 omfattet statistikken flyttinger som faktisk hadde skjedd i året og i tillegg bare flyttinger fra det foregående året, dvs. de som ble registrert for sent til å bli tatt med i statistikken.
Migration statistics are based on population register data. 
Flyttestatistikken bygger på folkeregisteropplysninger.
Updating of the Central Population Register is done in part by the local population registries, which are connected to the DSF via terminals, and in part by the Directorate of Taxes. 
Hovedregelen er at en ikke kan offentliggjøre tall dersom færre enn tre enheter ligger til grunn for en celle i tabellen, da dette medfører fare for identifisering, dvs. at tallet kan føres tilbake til oppgavegiver eller annen identifiserbar person.
Because of migration surges in 1960, 1970 and 1980 the comparability is not as good for these years as for other years. 
Siden det for årene 1960, 1970 og 1980 er en opphopning av flyttinger, er sammenlignbarheten ikke fullt så god i disse årene som i de øvrige årene.
In 1998 the scope of the migration that is included was changed, leading to an increase in emigration which could impact comparability. 
I 1998 ble omfanget av hvilke flyttinger som blir tatt med endret, dette førte til en økning på utvandringer som kan ha betydning for sammenlignbarheten.
Mergers, divisions and redrawing of the borders of regional units need to be taken into consideration if the statistics are to be compared at regional levels over time. 
Dersom statistikken sammenlignes på regionale nivåer over tid skal en være oppmerksom dersom det har vært sammenslåinger, delinger eller grensereguleringer av regionale enheter i tidsrommet.
The migration figures for the first years the reporting routines were in use are the most uncertain. 
Flyttetallene for de første årene meldingsrutinene var i bruk er de mest usikre.
Moreover, it turned out that a number of persons registered as residing in Norway at the time of the censuses had actually moved abroad. 
Dessuten viste det seg at en del personer som stod registrert som bosatte i Norge ved folketellingene, hadde flyttet fra landet.
This explains the pronounced increase in migration these two years. 
Dette er forklaringen på en markert økning i tallet på flyttinger disse to årene.
A somewhat similar but smaller surge in internal migration seems to apply to 1980. 
En noe tilsvarende, men mindre opphopning av innenlandske flyttinger synes å gjelde 1980.
The higher figure this year is probably ascribable to the fact that moves that took place earlier were reported/registered in 1980 even though the population was the control source. 
Det høyere tallet dette året skyldes trolig at flyttinger som fant sted tidligere år, ble meldt/registrert i 1980 selv om folketellingen var kontrollkilde.
From March 1987 to January 1994 asylum seekers as a rule were counted as immigrants - and therefore also as residents of Norway - even though their application for a residence permit had not been completely processed. 
Fra mars 1987 til januar 1994 ble asylsøkere som regel regnet som innflyttere til Norge - og derfor også som bosatte - selv om søknaden om oppholdstillatelse ikke var ferdigbehandlet.
Before and after this period only asylum seekers with a residence permit were registered. 
Før og etter denne perioden hadde bare asylsøkere med oppholdstillatelse blitt registrert.
Persons who leave the country without reporting that they have moved have also been a major source of error in recent years. 
Personer som flytter fra landet uten å melde utflytting har også i de seinere årene vært en viktig feilkilde.
As a result of surveys conducted in 1993, the population registries registered as having migrated abroad nearly 3 000 foreigners who had previously left Norway without reporting the move. 
Undersøkelser i 1993 medførte at folkeregistrene utregistrerte nær 3 000 utlendinger som tidligere hadde forlatt Norge uten å melde flytting.
Oslo was the most affected by the out-registration (1 600 persons). 
Oslo ble mest berørt av denne utregistreringen (1 600 personer).
Some of this out-migration should have been spread over several years. 
En del av denne utflyttingen skulle vært fordelt over flere år.
Out-registrations were also done in 1994, 1995, 1997 and 1998. 
Også i 1994, 1995, 1997 og 1998 ble det gjort slik utregistrering.
In 1998 nearly 1 100 persons who had left Norway before 1997 were registered as having migrated abroad. 
I 1998 ble det utregistrert nærmere 1 100 personer som hadde forlatt Norge før 1997.
They are included in the emigration figures for 1998. 
Disse er med i tallet på utvandringer for 1998.
Since 2012 there has been out-registrations of persons who migrated earlier years without reporting the move. 
Siden 2012 har Skattedirektoratet hatt omfattende utregistering av personer som har flyttet fra landet uten å melde fra.
Register errors: The quality of the reports is generally very good, although the emigration figures have been somewhat low due to reporting failures. 
Siden registreringsproblemene drar i hver sin retning, kan de i antall til en viss grad oppveie hverandre.
Annual non-financial sector accounts, national accounts 
Årlig inntekts- og kapitalregnskap, nasjonalregnskap
nri, Annual non-financial sector accounts, national accounts, general government, non-financial enterprises, financial enterprises, households, non-profit organisations, production, production price, operating profit, income, saving, saving rate, disposable income, FISM, net financial investments, dividendsNational accounts , National accounts and business cycles 
nri, Årlig inntekts- og kapitalregnskap, nasjonalregnskap, offentlig forvaltning, ikke-finansielle foretak, finansielle foretak, husholdninger, ideelle organisasjoner, produksjon, produksjonspris, driftsresultat, inntekter, sparing, sparerate, disponibel inntekt, FISIM, nettofinansinvestering, aksjeutbytteNasjonalregnskap, Nasjonalregnskap og konjunkturer
A of 7 June 2017 the statistics will be published as Quarterly non-Financial sector accounts, national accounts. 
Statistikken vil fra 7. juni 2017 publiseres som Kvartalsvis inntekts- og kapitalregnskap, nasjonalregnskap
The institutional sector accounts record economic transactions of the institutional sectors in national accounts. 
Årlig inntekts- og kapitalregnskap, nasjonalregnskap beskriver økonomiske transaksjoner for institusjonelle sektorer i nasjonalregnskapet.
Non-financial and financial accounts by institutional sector is updated quarterly in StatBank. 
Institusjonelle sektorer i inntekts-, kapital- og finansregnskapet oppdateres kvartalsvis i Statistikkbanken.
Lower savings for Norway 
Lavere sparing for Norge
Total savings for Norway were NOK 694 billion in 2013 according to preliminary figures. 
Samlet sparing for Norge var 694 milliarder kroner i 2013, viser foreløpige tall.
The growth of GDP was NOK 95 billion from 2012 to 2013 . 
Økningen i bruttonasjonalprodukt var på 95 milliarder kroner fra 2012 til 2013 .
Lower property income from abroad contributed to moderate the growth in national income. 
Lavere formuesinntekter fra utlandet bidro imidlertid til å dempe veksten i nasjonalinntekten.
The disposable income of Norway is determined by calculating the current transfers to and from abroad. 
Tar man i tillegg hensyn til løpende overføringer og stønader til og fra utlandet, får man disponibel inntekt for Norge.
The current transfers to abroad are higher than those received from abroad, which means that disposable income is lower than national income. 
De løpende overføringene til utlandet, blant annet i form av statlig bistand til internasjonale organisasjoner, er høyere enn det som mottas fra utlandet, slik at disponibel inntekt er lavere enn nasjonalinntekten.
For 2013, the disposable income for Norway is provisionally estimated at NOK 2 584 billion. 
For 2013 er den disponible inntekten for Norge foreløpig beregnet til 2 584 milliarder kroner.
This is 1.9 per cent more than the year before. 
Dette er 1,9 prosent mer enn året før.
Real disposable income fell by 1.4 per cent in 2013. 
Disponibel realinntekt gikk ned med 1,4 prosent i 2013.
In comparison, real income increased by 4.7 per cent from 2011 to 2012. 
Til sammenligning økte realinntekten med 4,7 prosent fra 2011 til 2012.
This is the first time since 2009 that we have seen a decline from the previous year in real disposable income. 
Det er første gangen siden 2009 at vi ser en nedgang fra året før i den disponible realinntekten.
Savings for Norway are estimated at NOK 694 billion. 
Sparingen for Norge er foreløpig beregnet til 694 milliarder kroner.
This was NOK 44 billion lower than in 2012. 
Dette var 44 milliarder kroner lavere enn i 2012.
Preliminary figures for 2013 show that savings in the corporate sector (both financial and non-financial corporations) were NOK 198 billion. 
Foreløpige tall for 2013 viser at sparingen i foretakssektoren (både finansielle og ikke-finansielle foretak) var på 198 milliarder kroner.
This is about the same as the previous year. 
Dette er om lag som året før.
Gross investment minus depreciation was higher than savings. 
Bruttoinvesteringer fratrukket kapitalslit var høyere enn sparingen.
In Hordaland, we also see contributions from electricity production, oil-related activities and fishing and aquaculture. 
Til sammenlikning utgjorde offentlig tjenesteyting for alle fylker samlet i underkant av en firedel av bruttoproduktet.
These counties all have relatively high proportions of government services. 
Dette må sees i sammenheng med at varehandel har et forholdsvis høyt innslag av deltidsarbeid.
Find also regional accounts figures by industry 
Finn blant annet fylkesfordelte tall fordelt på næringer
"0 The whole country","09a Unknown or no completed education","0 Both sexes","1980","Persons 16 years and older",44501 "0 The whole country","09a Unknown or no completed education","0 Both sexes","1980","Persons 16 years and older (per cent)",. 
"0 Hele landet";"09a Uoppgitt eller ingen fullført utdanning";"0 Begge kjønn";"1980";"Personer 16 år og over";44501 "0 Hele landet";"09a Uoppgitt eller ingen fullført utdanning";"0 Begge kjønn";"1980";"Personer 16 år og over (prosent)";.
"0 The whole country","09a Unknown or no completed education","1 Males","1970","Persons 16 years and older",9620 "0 The whole country","09a Unknown or no completed education","1 Males","1970","Persons 16 years and older (per cent)",. 
"0 Hele landet";"09a Uoppgitt eller ingen fullført utdanning";"1 Menn";"1970";"Personer 16 år og over";9620 "0 Hele landet";"09a Uoppgitt eller ingen fullført utdanning";"1 Menn";"1970";"Personer 16 år og over (prosent)";.
"0 The whole country","09a Unknown or no completed education","2 Females","1970","Persons 16 years and older",9825 "0 The whole country","09a Unknown or no completed education","2 Females","1970","Persons 16 years and older (per cent)",. 
"0 Hele landet";"09a Uoppgitt eller ingen fullført utdanning";"2 Kvinner";"1970";"Personer 16 år og over";9825 "0 Hele landet";"09a Uoppgitt eller ingen fullført utdanning";"2 Kvinner";"1970";"Personer 16 år og over (prosent)";.
Oslo at the top - Agder at the bottom 
Oslo på topp - Agderfylkene på bunn
The gender equality index for 2004 reveals considerable differences among the municipalities. 
Likestillingsindeksen for 2004 viser at det er store forskjeller mellom kommunene.
On county level, Oslo has the highest score, followed by Akershus. 
Av fylkene finner vi Oslo og Akershus på topp, mens Agderfylkene er på bunn.
Vest- and Aust-Agder have the lowest score 
Agderfylkene og Møre og Romsdal befinner seg også i år på bunn.
Equality between women and men may be described in different ways and by using different kinds of statistics. 
Likestilling mellom kvinner og menn kan belyses på mange måter, og ved hjelp av forskjellige typer statistikk.
An index is a composite measurement , i.e. a way to simplify or compress data. 
En indeks er et samlemål, en måte å forenkle eller komprimere data på.
Number of guest nights down 
Færre overnattinger ved norske hoteller
Increased room prices and decreased lodging revenue 
Høyere priser og lavere losjiomsetning
Four counties dominate culture conservation 
Fire fylker dominerer kulturminnevernet
In comparison, almost 15 per cent is protected by the Nature Conservation Act. 
Til sammenligning er nesten 15 prosent av Norges fastland vernet etter naturvernloven.
Increased purchases of bond funds 
Høye nettotegninger i rentefond
Net purchase of fund shares was NOK 23 billion. 
Nettotegningene i fondsandeler var på om lag 23 milliarder kroner.
Mutual funds shares capital and net purchases. 
Andelskapital og nettotegning, etter eiersektor.
Market value (NOK million)Published 26 February 2013 
Markedsverdi (millioner kroner)Publisert 26. februar 2013
The inward FATS statistics provides an overview of foreign-controlled enterprises' economic activity. 
Inngående FATS gir en oversikt over utenlandskontrollerte foretaks økonomiske aktivitet.
The number of foreign-controlled enterprises rose by 217 units in 2012. 
Antallet utenlandskontrollerte foretak økte med 217 enheter i 2012.
More enterprises are controlled from abroad 
Flere foretak kontrolleres fra utlandet
The number of foreign-controlled enterprises in Norway increased by 217 units from 2011 to 2012. 
Antallet utenlandskontrollerte foretak i Norge økte med 217 enheter fra 2011 til 2012.
The data for 2012 show that there were 6 251 enterprises under foreign control in Norway. 
Tallene for 2012 viser at det var 6 251 utenlandskontrollerte foretak i Norge.
The foreign-controlled enterprises employed about 306 000 people and had a total turnover of approximately NOK 1 313 billion. 
De utenlandskontrollerte foretakene sysselsatte omkring 306 000 personer og omsatte for om lag 1 313 milliarder kroner.
This amounts to 20 per cent of the employment and 25 per cent of the turnover within the Norwegian business sector as a whole. 
Dette utgjør 20 prosent av sysselsettingen og 25 prosent av omsetningen i norsk næringsliv.
Of the countries outside the Nordic region it was Luxembourg which had the highest growth with 46 enterprises. 
Av landene utenfor Norden var det Luxembourg som hadde størst vekst, med 46 foretak.
In all, foreign-controlled enterprises contributed to more than a quarter of total value added within the Norwegian business sector as a whole. 
I alt sto utenlandskontrollerte foretak for litt mer enn en fjerdedel av den totale verdiskapingen i norsk næringsliv.
Enterprises controlled from the USA contribute most to the value added 
Betydelig verdiskaping i amerikanskkontrollerte foretak
Lower building activity in 2002 
Lavere byggeaktivitet i 2002
Total energy use increased by 3.3 per cent to 82 125 GWh. 
Det samlede energiforbruket gikk opp med 3,3 prosent til 82 125 GWh.
The rise in energy costs is mainly attributable to higher electricity prices. 
Høyere strømpriser er hovedårsaken til oppgangen i energikostnadene.
The average price of electricity rose by 9 per cent from 2002 to 2003. 
I gjennomsnitt økte strømprisene innenfor industri og bergverk med 9 prosent fra 2002 til 2003.
Combined with an increase in total energy use, this resulted in a 10.6 per cent increase in total energy costs. 
Sammen med høyere energiforbruk, førte dette til at de totale energikostnadene gikk opp med 10,6 prosent.
Other sectors only experienced small changes in energy use, but higher electricity prices led to a change from electricity to other energy products. 
For resten av industrien, var det mindre endringer i energibruken, men høyere strømpriser førte til et skifte fra elektrisk kraft til andre energivarer.
More self-produced energy 
Mer egentilvirket energi
Electricity was the dominating energy source in most industries and accounted for 58.7 per cent of the total energy consumption in 2003. 
Elektrisk kraft er fortsatt den dominerende energivaren for industri og bergverksdrift, og står for 58,7 prosent av det totale forbruket i 2003.
The metal industry had the highest electricity consumption, accounting for 56.7 per cent of the total electricity consumption in manufacturing, mining and quarrying. 
Metallindustrien er den største forbrukeren av strøm og sto for 56,7 prosent av elforbruket i industrien.
In manufacturing, higher energy costs resulted in increased consumption of self-produced energy. 
Økning i energikostnadene har ført til en stadig større bruk av egentilvirket energi innen industrien de siste årene.
Within manufacturing of basic chemicals, refined petroleum products, wood products and the paper industry, self-produced energy covers a substantial part of the energy demand. 
Det er spesielt produsentene av trevarer, papirmasse, kjemiske råvarer og petroleumsprodukter som bruker mye egen energi.
In the paper industry and in the manufacturing of wood products self-produced wood waste and black liquor are used, whereas in the manufacturing of basic chemicals and refined petroleum products self-produced gas is used. 
Mens produsentene av trevarer og papirmasse bruker mest eget treavfall og avlut, er gass den viktigste egentilvirkede energivaren for produsentene av kjemiske råvarer og raffineriene.
Gas is the second largest energy source in manufacturing, mining and quarrying. 
Gass er den nest største energivaren i norsk industri.
Purchased and self-produced gas together accounted for 16.5 per cent of the total energy use in 2003. 
Innkjøpt og egentilvirket gass sto for 16,5 prosent av den totale energibruken i 2003.
The consumption of gas rose by 6.5 per cent from the previous year. 
Forbruket av gass gikk opp med 6,5 prosent fra året før.
Rental price index for commercial properties 
Prisindeks for utleie av næringseiendom
increase in business property rents between 2014 and 2015 
økning i utleieprisene for næringseiendom fra 2014 til 2015
Percentage change from previous year 
Arealbegrepet som benyttes er utleid areal.
The purpose of the index is to measure the price development for commercial property rents, overall and for different types of properties. 
Eiendomstype er en klassifiseringsvariabel som viser eiendommens hovedfunksjon, og varierer mellom “butikk”, “hotell”, “industri”, “kontor”, “lager”, “verksted” og “annet”.
Area: The area is rented area. 
Navn: Prisindeks for utleie av næringseiendom