natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It is only the urban settlements Oslo, Bergen, Stavanger/Sandnes and Trondheim that have over 100 000 inhabitants. 
Det er bare tettstedene Oslo, Bergen, Stavanger/Sandnes og Trondheim som har mer enn 100 000 bosatte.
Figures show that a total of about 1 303 000 people live in these four urban settlements and this figure constitute 29 per cent of the country's population. 
Tallene viser at det i disse fire tettstedene bodde om lag 1 303 000 personer, som til sammen utgjorde 29 prosent av landets befolkning.
This is more than the average national rate of 1.0 per cent within the same period. 
Dette er noe større enn befolkningsøkningen på landsbasis som var på 1,0 prosent i samme tidsrom.
The urban settlements that registered the highest growth from 2000 to 2002 were those with sizes between 2 000 and 19 999 inhabitants with about 4.5 per cent growth. 
Den størrelsesgruppen tettsteder som hadde størst vekst i perioden 2000-2002, er tettsteder med mellom 2 000 og 19 999 innbyggere, med 4,5 prosent økning.
Urban settlements, population, population density and area. 
Tettsteder, folkemengde, befolkningstetthet og areal.
Per cent of urban settlement area covered by roads* 
Prosent av tettstedsareal dekket av veier*
These urban settlements constitute 86 per cent of the total population in urban settlements and as much as 75 per cent of total land area covered by urban settlements. 
Disse tettstedene hadde imidlertid 86 prosent av tettstedsbefolkningen og 75 prosent av det totale tettstedsarealet.
Increase, but less intensive utilisation of urban settlement area 
Tettstedsarealene øker, men mindre intensiv arealutnytting
Increase in the number of residents in urban settlements from 2000 to 2002 was lower than increase in the land area, this can indicate less effective utilisation of land. 
Økningen i antall bosatte i tettsteder har i perioden fra 2000 til 2002 alt i alt vært noe svakere enn økningen i tettstedsarealet, noe som kan indikere avtagende effektivitet i arealutnyttingen.
The changes are small and the period so limited that the figures should therefore be used with care. 
Endringene er imidlertid så små og tidsperioden såpass kort at tallene må brukes med varsomhet.
Within the same period, there have been registered new houses or renovated/rebuilt houses, a total of 25 500 small dwelling houses and 945 block of flats in the urban settlements. 
For samme periode er det innenfor tettstedene registrert nybygd eller ombygd/påbygd i alt 25 500 småhusboliger og 945 boligblokker.
This is an increase of 2.9 and 3.4 per cent respectively for these building types. 
Dette er en tilvekst på henholdsvis 2,9 og 3,4 prosent for disse bygningstypene.
Preliminary figures show a total of 9.5 per cent of urban settlement land area covered by buildings and almost 15 per cent covered by roads. 
Foreløpige tall viser at i alt 9,5 prosent av tettstedenes areal var dekket av bygninger, og knapt 15 prosent var dekket av veier.
The proportion covered by buildings shows a tendency to rise with rising urban settlements size, while the proportion covered by roads does not on the average vary between the different urban settlement size groups. 
Arealutnyttingen til bygninger viser en tendens til å øke i intensitet med økende tettstedsstørrelse, mens andel veier nærmest er lik i alle størrelsesgrupper.
In terms of population, there is also a tendency of increased density with increased urban settlement size. 
Også for befolkningstetthet er det en tendens til økende tetthet med økende tettstedsstørrelse.
There is large variations however within group sizes for both population density and land area allocated to roads and buildings. 
Det er imidlertid store variasjoner innenfor størrelsesgruppene både for befolkningstetthet og areal til veier og bygninger.
In addition there are 6 new urban settlements that have been defined previously as urban settlements while 10 urban settlements have been incorporated into other settlements. 
I tillegg er det kommet til 6 nye tettsteder som har eksistert før og 10 tidligere tettsteder har vokst sammen med andre tettsteder.
Communication strategy for Statistics Norway 2014-2017 
Kommunikasjonsstrategi for Statistisk sentralbyrå 2014-2017
Statistics Norway's communication strategy describes how to communicate with anyone that we have contact with or would like to have contact with. 
SSBs kommunikasjonsstrategi beskriver hvordan vi skal kommunisere med dem vi har, eller ønsker å ha, kontakt med.
Statistics Norway's communication should be transparent, accessible, understandable and independent. 
SSBs kommunikasjon skal være åpen, tilgjengelig, forståelig og uavhengig.
Those we communicate with should be able to have confidence in Statistics Norway being professionally autonomous and in statistics and research results being supplied without interference from clients or political authorities. 
De vi kommuniserer med, skal kunne ha tillit til at SSB er faglig uavhengig, og at statistikk og forskningsresultater leveres uten føringer fra oppdragsgivere eller politiske myndigheter.
Stable growth in construction 
Stabil vekst i bygg og anlegg
Construction , Construction, housing and property 
Bygg og anlegg, Bygg, bolig og eiendom
The enterprises in the construction industry had a turnover of NOK 482 billion in 2015, according to preliminary figures. 
Foretakene i bygg og anlegg omsatte for 482 milliarder kroner i 2015, ifølge foreløpige tall.
Construction, structural business statistics (arkiv) 
Bygge- og anleggsvirksomhet, strukturstatistikk (arkiv)
Enterprises in the construction industry had a total turnover of NOK 482 billion in 2015, representing an increase of 5.7 per cent from the previous year. 
Foretakene i bygg og anlegg hadde en samlet omsetning på 482 milliarder kroner i 2015, noe som er en vekst på 5,7 prosent fra året før.
However, there is a greater variation between the different divisions. 
Det er imidlertid noe større variasjon mellom de ulike næringene.
Within "construction of buildings", the increase was 6.7 per cent in 2015 and 4.4 per cent in 2014, while "civil engineering" and " specialised construction activities " had an increase of 14.3 and 2.8 per cent respectively in 2015 compared to 13.9 and 6.6 per cent in 2014. 
Innen «oppføring av bygninger» var økningen på 6,7 prosent i 2015 mot 4,4 prosent i 2014, mens «anleggsvirksomhet» og « spesialisert bygge- og anleggsvirksomhet » hadde en økning på henholdsvis 14,3 og 2,8 prosent i 2015 mot 13,9 og 6,6 prosent i 2014.
There were a total of 56 553 enterprises with their main activity within construction in 2015. 
Det var totalt 56 553 foretak med bygg og anlegg som hovednæring i 2015.
This represents an increase of 1 403 enterprises, or 2.5 per cent, from 2014. 
Det er en økning på 1 403 foretak, eller 2,5 prosent, fra 2014.
The employment in the construction industry increased by 1.8 per cent in 2015 and accounted for just under 230 000 persons. 
Sysselsettingen i bransjen hadde en økning på 1,8 prosent i 2015 og utgjorde dermed i underkant av 230 000 personer.
Most employees are found in "specialised construction activities" with about 131 500 persons, or 57.2 per cent of all employees in the construction industry. 
Flest sysselsatte finner man innen «spesialisert bygge- og anleggsvirksomhet» med omtrent 131 500 personer eller 57,2 prosent av de ansatte i bransjen.
Population and housing census, main figures, 2011 
Folke- og boligtellingen, hovedtall, 2011
Where are students actually living? 
Hvor bor egentlig studentene?
According to the population and housing census 2011, the total population in Norway on 19 November, was 4 979 955. 
Tall fra folke- og boligtellingen 2011 viser at det 19. november var bosatt 4 979 955 personer i Norge.
The total population count and the population count for all municipalities are taken from the Central Population Register. 
Folketall for hele landet og for den enkelte kommune framkommer ved opptellinger i folkeregisteret.
Largest differences for young people 
Størst forskjeller blant de unge
Most students are in the age group 19-34 years. 
De fleste studenter er i alderen 19 til 34 år.
Hence, the differences expressed as a percentage are largest for this age group. 
Naturlig nok vil de relative forskjellene for denne aldersgruppen derfor bli mye større enn for hele befolkningen sett under ett.
In the municipalities of Sogndal and Bø, the population in the age group 19-34 years is more than 40 per cent larger when counted by the students' actual place of residence. 
I kommunene Sogndal og Bø i Telemark blir folketallet i aldersgruppen 19 til 34 år drøyt 40 prosent høyere når vi regner studenter etter faktisk adresse.
Several factors behind the difference 
Flere faktorer påvirker forskjellene
It may be surprising that the differences between populations counted by actual address and by registered address are not greater in cities with universities and university colleges. 
Det kan kanskje være overraskende at forskjellene mellom folketall etter faktisk adresse og registrert adresse ikke er større i byer med universiteter og høyskoler.
Many students are also living in neighbouring municipalities. 
Det er også fullt mulig å studere i Oslo og være bosatt i en av nabokommunene.
The number of students with an actual address in Oslo, but with a registered address elsewhere, is 11 600. 
Tallet på studenter som har faktisk adresse i Oslo, men som er registrert bosatt i en annen kommune, er om lag 11 600.
However, there are also 2 500 students that are registered as living in Oslo, but with an actual address in another municipality. 
Dessuten er det nærmere 2 500 studenter registrert bosatt i Oslo som har faktisk adresse i en annen kommune.
Accordingly, the net difference is not more than slightly above 9 000. 
Nettoforskjellen blir dermed ikke mer enn drøyt 9 000.
Population censuses show long-term changes 
Folketellingene viser utviklingen over lang tid
Census statistics are therefore suitable for analysing long-term population changes in different regions. 
Dette gir mange muligheter for analyser, for eksempel av befolkningsutviklingen i ulike deler av landet.
In the period 1801 to 1910, the population in Norway increased by approximately 1.5 million, from 0.9 to 2.4 million. 
I perioden 1801 til 1910 økte folketallet i Norge med om lag 1,5 millioner, fra 0,9 millioner til 2,4 millioner.
Among counties, the increase was by far largest in Oslo. 
Fordelt på fylker var veksten klart størst i Oslo.
The increase was smallest in Sogn og Fjordane and Oppland, but even in these counties the population was almost doubled in the period. 
Minst relativ vekst var det i Sogn og Fjordane og i Oppland, men også i disse fylkene ble folketallet nesten doblet.
The increase was largest in central areas. 
Størst har veksten vært i sentrale kommuner.
Comparisons of regional population changes in periods of 100 years only give the broad picture. 
En sammenlikning av folketallet i kommunene, med rundt 100 års mellomrom, gir oss langt fra hele bildet av utviklingen.
This is the first release of statistics from the 2011 Census in Norway. 
Dette er den første publiseringen fra folke- og boligtellingen 2011.
In autumn 2012 and spring 2013, census statistics on households and families, housing, current activity status, employment and education, commuting and income will be published. 
Høsten 2012 og våren 2013 vil det bli publisert statistikk for husholdninger og familier, boliger, aktivitetsstatus, sysselsetting og utdanning, pendling og inntekt.
Registered and actual residential address 
Registrert og faktisk bostedsadresse
However, there is a difference between the Census and the annual statistics. 
Det er likevel en forskjell mellom folketellingen og den årlige statistikken.
This is denoted as the registered residential address . 
Dette kaller vi registrert bostedsadresse .
In the 2011 Census, different additional data sources are used to find residential addresses at the place of study for students registered as residents at the address of their parents. 
I FoB2011 har vi derfor utnyttet andre datakilder til å finne bostedsadresser på studiestedet for studenter som er registrert bosatt på samme adresse som minst en av sine foreldre.
This is denoted as the actual residential address for students. 
Bostedsadressen kaller vi faktisk adresse for studentene.
For all other inhabitants, the actual address is the same as the registered address. 
For alle andre er faktisk adresse det samme som registrert adresse.
This also applies to persons studying abroad. 
Dette gjelder også personer som studerer i utlandet.
Historical population figures for municipalities 
Historiske befolkningstall for kommuner
Comparable population figures for municipalities for all previous censuses have been estimated by the Norwegian Social Science Data Services (NSD). 
Når det skal lages sammenliknbare kommunetall over tid er det derfor nødvendig å gjøre beregninger for tidligere år.
Highest GDP per employed person in Oslo 
Høyest verdiskapning per sysselsatt i Oslo
Oslo and Rogaland were the counties with the highest GDPR per employed person in 2003. 
Oslo og Rogaland hadde fremdeles høyest BNP per sysselsatt i 2003, viser fylkesfordelte tall.
Finnmark had the lowest. 
På bunnen finner vi Finnmark.
Oslo was 12 per cent above the national average, while Rogaland had a value added per employed person that was 7 per cent above average. 
Oslo lå 12 prosent over landsgjennomsnittet, mens ansatte i Rogaland skapte et bruttoprodukt som var 7 prosent høyere enn gjennomsnittet.
At the other end of the scale we find Finnmark, which was 20 per cent below the national average. 
På bunnen lå Finnmark, som var hele 20 prosent under gjennomsnittet.
On the other hand, Finnmark had large investments in 2003. 
Til gjengjeld viser tallene at det var stor investeringsaktivitet i Finnmark i 2003.
Total excl. the Norwegian continental shelf=100 
Hele landet ekskl. kontinentalsokkelen=100
GDP per employed person. 
BNP per innbygger.
Akershus, Vestfold, Hordaland and Møre og Romsdal all had a GDP per employed person around the national average, while the rest of the counties was below. 
Akershus, Vestfold, Hordaland og Møre og Romsdal hadde BNP per sysselsatt omtrent som landsgjennomsnittet, mens resterende fylker lå under.
GDP, employments, GFCF, household final consumption expenditure, by county. 
Bruttonasjonalprodukt, sysselsetting, investeringer og husholdningskonsum, etter fylke.
Gross fixed capital formation. 
Antall sysselsatte personer.
Household final consumption expenditure. 
Bruttoinvestering i fast realkapital.
Finnmark has the largest gross fixed capital formation in relation to GDP 
Finnmark hadde størst bruttoinvestering i forhold til BNP
Møre og Romsdal, Rogaland and Sogn og Fjordane was all among the top four in this context. 
Utenom Finnmark hadde Møre og Romsdal, Rogaland og Sogn og Fjordane de høyeste andelene.
Regional distribution of gross fixed capital formation is easily influenced by large investment projects in a small number of enterprises. 
Fordelingen av bruttoinvesteringer på fylker kan bli påvirket av store investeringer i enkeltbedrifter.
In particular the large establishments in oil and gas extraction, production of aluminium and ocean shipping may cause large changes in the regional distribution of investments. 
Spesielt investeringer i de store bedriftene innenfor olje- og gassutvinning, produksjon av aluminium og utenriks sjøfart kan gi store utslag i tallene for fylkesfordelte investeringer.
The activities on the Norwegian Continental shelf, together with the counties Oslo, Akershus, Rogaland, and Hordaland had the largest formation of fixed capital in 2003. 
Kontinentalsokkelen samt fylkene Oslo, Akershus, Rogaland og Hordaland hadde de høyeste bruttoinvesteringene i 2003.
Together, these counties had 56 percentage of total gross fixed capital formation in Norway, which is a small decrease from 2002. 
Til sammen utgjorde disse investeringene 56 prosent av totale bruttoinvesteringer i Norge, noe som er en svak nedgang fra 2002.
Akershus and Vestfold followed next. 
Oslo hadde størst økning i disponibel inntekt
This was the also true in the case of the two inland counties, Hedmark and Oppland, as well as Sogn og Fjordane. 
Alle de fire nordligste fylkene lå godt under landsgjennomsnittet sammen med innlandsfylkene Hedmark og Oppland samt Sogn og Fjordane.
HICP up 0.2 per cent from last month 
HKPI opp 0,2 prosent sist månad
The harmonized index of consumer prices (HICP) for Norway was 106.4 (2015=100) in July, up 0.2 per cent from June 2017. 
Harmonisert konsumprisindeks (HKPI) var 106,4 (2015=100) i juli, ein oppgang på 0,2 prosent frå juni 2017.
The year-to-year growth was 1.4 per cent in July, down 0.5 percentage points since June. 
Tolvmånadersveksten var 1,4 prosent i juli, ned 0,5 prosentpoeng frå juni.
Decreased savings for Norway 
Lavere sparing for Norge
The revised preliminary figures for 2008 and 2009 show decreased national income and savings in Norway. 
De reviderte foreløpige tallene for 2008 og 2009 viser lavere nasjonalinntekt og sparing for Norge.
The adjustments are mainly due to the gross domestic product falling in value in both 2008 and 2009, by NOK 6 and 50 billion respectively. 
Denne utviklingen skyldes i hovedsak bruttonasjonalproduktet, som er nedjustert i verdi både for 2008 og 2009 med henholdsvis 6 og 50 milliarder kroner.
The downward revision reflects new information on construction activities and the value of gas production. 
Nedjusteringen har sammenheng med ny informasjon om bygge- og anleggsvirksomhet og verdien av gassproduksjonen.
Updated figures for 2010 show that national income was NOK 2 135 billion, which is a downward revision of around NOK 9 billion compared to the previous publication. 
Oppdaterte tall for 2010 viser at nasjonalinntekten var på 2 135 milliarder kroner, noe som er en nedjustering på vel 9 milliarder kroner i forhold til forrige publisering.
The revision is mainly due to a downward revision of gross domestic product of about NOK 9 billion. 
Revisjonen skyldes i hovedsak en nedjustering av bruttonasjonalproduktet på vel 9 milliarder kroner.
In addition, the net primary income to abroad and capital consumption adjustment decreased by NOK 3 billion. 
I tillegg er både netto formuesinntekter til utlandet og kapitalslit justert ned med 3 milliarder kroner.
Consumption is revised upwards by NOK 4 billion, and savings for Norway ended at NOK 475 billion. 
Konsumet er revidert opp med 4 milliarder kroner, og sparing for Norge endte derfor på 475 milliarder kroner.
Production decline in the petroleum industry in 2010 pulled down real disposable income by 1.8 percentage points, while output in other industries pushed up real disposable income by 1.9 per cent points. 
Produksjonsnedgang i petroleumsvirksomheten i 2010 trakk ned disponibel realinntekt med 1,8 prosentpoeng, mens produksjonsutviklingen i øvrige næringer trakk opp disponibel realinntekt med 1,9 prosentpoeng.
The price development of oil and gas is important for the development in terms of trade. 
Prisutviklingen på olje og gass er viktig for utviklingen i bytteforholdet overfor utlandet.
This contributed with 4 percentage points to growth in real disposable income in 2010, while oil and gas prices in comparison pulled down real disposable income by about 10 percentage points in 2009. 
Dette bidro med 4 prosentpoeng til veksten i disponibel realinntekt i 2010, mens olje- og gassprisene til sammenligning trakk ned disponibel realinntekt med vel 10 prosentpoeng i 2009.
Overall, the change in terms of trade contributed with 4.5 percentage points to the growth in real disposable income in 2010. 
Samlet sett bidro endringen i bytteforholdet med 4,5 prosentpoeng til veksten i disponibel realinntekt i 2010.
Contribution to growth in real disposable income from the previous year for Norway. 
Bidrag til vekst i disponibel realinntekt fra året før for Norge.
Many empty buildings on agricultural properties 
Mange tomme hus på landbrukseiendommer
Every fifth building on agricultural properties belongs to properties that are uninhabited. 
Hver femte bygning tilknyttet landbrukseiendommer ligger på eiendommer uten fast bosetting.
About 26 per cent of 183 000 built-on agricultural properties are uninhabited. 
Om lag 26 prosent av 183 000 bebygde landbrukseiendommer er ubebodde.
Units with less than 50 decares agricultural area compose the largest part of uninhabited properties. 
Størst andel ubebodde eiendommer finner vi på enheter med mindre enn 50 dekar jordbruksareal.
From the mass of buildings located on agricultural properties 23, per cent are dwelling houses, 39 per cent agricultural buildings and 38 per cent other types of buildings, including buildings missing a code for type of building. 
Den totale bygningsmassen tilknyttet landbrukseiendommer fordeler seg på 23 prosent bolighus, 39 prosent landbruks-/driftsbygninger og 38 prosent andre bygningstyper eller bygninger med uspesifisert bygningstype.
About 20 per cent of all these buildings have protection status registered as part of cultural heritage. 
Rundt 20 prosent av bygningsmassen er registrert i Riksantikvarens SEFRAK-register.
One out of four agricultural properties are uninhabited 
Hver fjerde landbrukseiendom er ubebodd
About 46 600 built-on agricultural properties do not have people living there permanently. 
Omkring 46 600 bebygde landbrukseiendommer er uten fast bosetting.
This is 25,5 per cent of all built-on agriculture properties. 
Dette utgjør 25,5 prosent av alle bebygde landbrukseiendommer.
The variation within the counties is large from municipality to municipality. 
Innenfor fylkene er det stor variasjon fra kommune til kommune.
A typical agricultural municipality around Mjøsa and Jæren has a lower per cent of uninhabited agricultural properties compared to the municipalities in Agder and along the coast of northern Norway. 
Tradisjonelle jordbrukskommuner i Mjøsområdet, rundt Oslofjorden og på Jæren har lav andel av ubebodde landbrukseiendommer, mens kommuner i Agder-fylkene og kystkommuner i Nord-Norge har relativt høy andel av ubebodde eiendommer.
Most uninhabited among small properties 
Flest ubebodde blant små eiendommer
Among built-on agricultural properties with less than 50 decares of agricultural area, more than 30 per cent are uninhabited. 
Av bebygde landbrukseiendommer med mindre enn 50 dekar jordbruksareal er mer enn 30 prosent uten bosetting.
Many of these properties are farms whose owner does not work the agricultural area. 
Mange av disse eiendommene er uten selvstendig drift av jordbruksarealet.
The area is either out of use or rented out to other farmers. 
Jorda er enten tatt ut av drift eller leid bort til andre.
The cultural landscape is influenced by changes in the use of agricultural properties and buildings located on them. 
Endringer i bruk av landbrukseiendommer og tilhørende bygningsmasse påvirker kulturlandskapet.
What happens with inactive farms has until now only been sparsely covered by traditional agricultural statistics. 
Hva som skjer med bosetting og bygninger på gårder uten aktiv drift, har til nå i liten grad blitt fanget opp i tradisjonell landbruksstatistikk.
The results presented here are build on the linkage of agricultural properties from the administrative Farm Register, buildings from The Official Ground Property-, Address- and Building register (GAB) and information about people from The Central Population register. 
Tallene som presenteres her er hentet fra et registerprosjekt der landbrukseiendommer fra Landbruksregisteret, bygningsinformasjon fra GAB-registeret (Grunneiendom, Adresse, Bygning) og befolkningsdata fra Det sentrale folkeregisteret er knyttet sammen.
Linking of the registers is not perfect and the quality of the results cannot be better than the quality of the individual. 
Kvaliteten på det kopla tallmaterialet kan ikke bli bedre enn kvaliteten på det enkelte register i forhold til registeroppdatering og koplingsnøkler.