natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Households' payments in public kindergartens went down by 2.5 per cent from January to August. 
Foreldrebetalingen i kommunale barnehager gikk ned med 2,5 prosent på landsbasis fra januar til august.
The largest decrease occurred in Trøndelag and Western Norway, with a decline of 6.1 and 4.6 per cent respectively. 
Trøndelag og Vestlandet hadde størst nedgang i foreldrebetalingen med henholdsvis 6,1 og 4,6 prosent.
Hedmark and Oppland and South Eastern Norway recorded an increase in the same period. 
De eneste regionene som viste en oppgang i perioden var Hedmark og Oppland og Sør-Østlandet.
In total, payments in private kindergartens fell by 5.0 per cent from January to August. 
Totalt sett falt foreldrebetalingen i private barnehager med 5,0 prosent fra januar til august.
The fees went down in most of the regions. 
Betalingssatsene i private barnehager gikk ned i de fleste regionene.
Year-to-year change: Regional differences 
Siste tolv måneder: Store regionale forskjeller
The largest decline was in Trøndelag with a fall of 8.5 per cent. Oslo and Akershus had the weakest decrease in the payments of 0.3 per cent. 
Det har vært størst prisnedgang i Trøndelag med 8,5 prosent, mens nedgangen i Oslo og Akershus har vært svakest med 0,3 prosent.
Fees in the private kindergartens fell more than in the public kindergartens, with a decline of 14.7 per cent from August 2003 to August 2004. 
Foreldrebetalingen i private barnehager sank samlet sett mer enn i de kommunale med en nedgang på hele 14,7 prosent fra august 2003 til august 2004.
The decrease was larger in private than in public kindergartens in all regions. 
Nedgangen i betalingssatsene var større i private enn i kommunale barnehager for samtlige regioner.
Most small farms depopulated 
Mange små gårdsbruk fraflyttet
Small agricultural and forestry properties depopulated 
Variasjonen mellom fylkene var stor.
Number of municipalities, by number of inhabitants. 
Antall kommuner, etter størrelsen på folketallet i kommunen.
Number of inhabitants 
Antall innbyggere i kommunen
Fewer depopulated farms in densely populated municipalities 
Færre fraflyttede gardsbruk i folkerike kommuner
Slightly more than the half of the Norwegian population lives in a municipality with more than 25 000 inhabitants. 
Litt over halvparten av den norske befolkningen bor i kommuner med over 25 000 innbyggere.
These municipalities are most often centrally situated and comprise 11 per cent of the agricultural and forestry properties. 
Disse kommunene har for det meste sentral beliggenhet, og 11 prosent av landbrukseiendommene ligger her.
One in ten lived on an agricultural and forestry property 
Nesten én av ti bodde på landbrukseiendom
In 2009, 9 per cent of the inhabitants lived in an agricultural and forestry property. 
I 2009 bodde 9 prosent av befolkningen på en landbrukseiendom, men denne andelen varierte mye.
A total of more than one million buildings are situated at an agricultural and forestry property, and almost half of them are agricultural buildings. 
I alt er det registrert i overkant av en million bygninger, og nesten halvparten av dem er driftsbygninger.
The statistics are built on data from several administrative registers, of which the Farm Register is the basis. 
Statistikken bygger på data fra ulike registre, og eiendommer i Landbruksregisteret er utgangspunktet.
Therefore, detailed figures at municipality level are not published every year. 
Bare en liten andel av bygningene i dette registeret er vernet.
Foreign-controlled enterprises in Norway 
Utenlandskontrollerte foretaks aktivitet i Norge
utfono, Foreign-controlled enterprises in Norway, value added, country of ownership, enterprise by industry, FATS (Foreign Afiliates Statistics), globalisationManufacturing, mining and quarrying , Establishments and enterprises , Oil and gas , Establishments, enterprises and accounts, Energy and manufacturing 
utfono, Utenlandskontrollerte foretaks aktivitet i Norge, verdiskaping, eierland, foretak etter næring, FATS (Foreign Afiliates Statistics), globaliseringOlje og gass, Virksomheter og foretak, Industri og bergverksdrift, Virksomheter, foretak og regnskap, Energi og industri
The inward FATS statistics provides an overview of foreign-controlled enterprises' economic activity. 
Statistikken gir en oversikt over utenlandskontrollerte foretaks økonomiske aktivitet i Norge.
New data show a further increase in foreign ownership. 
Nye data viser økt globalisering av norsk næringsliv.
More foreign ownership 
Norsk næringsliv mer globalisert
The most important ownersPublished 22 June 2016 
Viktigste eierlandPublisert 22. juni 2016
Measured in employment and turnover, the increase amounts to roughly 27 000 people and about NOK 100 billion. 
Målt i sysselsetting og omsetning er oppgangen på nesten 27 000 personer og cirka 100 milliarder kroner.
In total there are 6 965 foreign-controlled enterprises in Norway. 
Totalt finnes det 6 965 utenlandskontrollerte norske foretak.
About 80 per cent of the foreign-controlled Norwegian enterprises are owned from countries within the EU. 
Om lag 80 prosent av de utenlandskontrollerte norske foretakene eies fra land i EU-området.
A total of 3 305 Norwegian enterprises are controlled from other Nordic countries . 
Hele 3 305 norske foretak eies fra andre nordiske land .
This is 70 more units than in 2013 and nearly half of the foreign-controlled enterprises. 
Dette er 70 flere enheter enn i 2013 og utgjør nesten halvparten av de utenlandskontrollerte foretakene.
Find detailed figures from Foreign-controlled enterprises in Norway 
Finn detaljerte tall fra Utenlandskontrollerte foretaks aktivitet i Norge
Discharges and treatment of municipal waste water 
Utslipp og rensing av kommunalt avløp
Re-calculation of wastewater statistics for 2002-2013 
Nye beregninger for kommunalt avløp 2002-2013
avlut, Discharges and treatment of municipal waste water, sewer system, treatment plant, sludge, grey water, black water, sewage, discharges to water, nitrogen emissions, phosphorus emissions, heavy metals, organic pollutants, organic material (COF and BOF5), waste feesWater and waste water , Pollution and climate, Nature and the environment 
avlut, Utslipp og rensing av kommunalt avløp, avløpsanlegg, renseanlegg, slam, gråvann, svartvann, kloakk, utslipp til vann, nitrogenutslipp, fosforutslipp, tungmetaller, organiske miljøgifter, organisk materiale (KOF og BOF5), avløpsgebyrerForurensning og klima, Vann og avløp, Natur og miljø
Municipal wastewater - discharge, treatment and sewage sludgePublished 18 December 2014 
Kommunalt avløp - utslipp, rensing og slamdisponeringPublisert 18. desember 2014
Number of wastewater facilities, 50 pe or larger 
Antall avløpsanlegg, 50 pe eller større
Capacity of wastewater facilities 50 pe or larger (1 000 pe) 
Kapasitet på avløpsanlegg, 50 pe eller større (1 000 pe)
Discharge phosphorus from wastewater facility 50 pe or larger (tonnes TOT-P) 
Utslipp fosfor fra avløpsanlegg 50 pe eller større (tonn TOT-P)
Discharge organic material from wastewater facility 50 pe or larger (tonnes BOD5) 
Utslipp organisk materiale fra avløpsanlegg 50 pe eller større (tonn BOF5)
This can partly be explained by today's choice of treatment technology and the more predominant focus on phosphorous removal compared to nitrogen in Norway. 
Dette kan delvis forklares ved at dagens renseteknologi og krav er mer rettet inn mot fosforfjerning enn tilfellet er for nitrogen.
The effect of re-calculations on people connected and the capacity of wastewater facilities is minor, but also here, the numbers have been slightly adjusted. 
Tilbakeberegningen av personer tilknyttet anleggene og anleggskapasiteten er omtrent uendret, og derfor lite påvirket av tilbakeberegningen, selv om tallene også her er justert.
This constitutes a 2 per cent increase compared to the year before. 
Dette er 2 prosent økning sammenlignet med året før.
Per inhabitant connected, this discharge corresponds to 0.21 kg phosphorous per year. 
Målt per tilknyttet innbygger utgjør utslippene 0,21 kilo fosfor per år.
When estimations of leakage from the pipeline system (140 tonnes) and discharges from small independent wastewater facilities (350 tonnes) are also added, the total figure is around 1 400 tonnes for the whole sector. 
Dersom vi også legger til estimert utslipp fra lekkasje på ledningsnettet (140 tonn) og små anlegg (350 tonn), utgjør totalen fra avløpssektoren om lag 1 400 tonn fosfor.
Three out of five connected to high-grade treatment 
Tre av fem personer tilknyttet anlegg med høygradig rensing
In 2013, 62 per cent of Norway's population was connected to high-grade treatment plants - biological and/or chemical treatment. 
I 2013 var 62 prosent av landets innbyggere tilknyttet høygradige renseanlegg, det vil si at avløpsvannet renses biologisk og/eller kjemisk.
This is around the same level as in 2012. 
Dette er på omtrent samme nivå som 2012.
Unlike mechanical treatment, chemical/biological treatment can remove many of the pollutants from the wastewater before being discharged into rivers and water systems. 
Kjemisk/biologisk rensing, i motsetning til mekanisk avløpsrensing, innebærer en større evne til å rense ut forurensende stoffer fra avløpsvannet før utslipp ved renseanleggene.
This applies in particular to phosphorous and organic material, but also other types of pollutants. 
Spesielt gjelder dette fosfor og organisk materiale, men også andre typer forurensning.
Furthermore, the statistics show that 19 per cent of the population was connected to mechanical or other types of treatment, 3 per cent had direct discharges and the remaining 16 per cent of the population were connected to small wastewater facilities (less than 50 pe). 
19 prosent av innbyggerne var tilknyttet mekanisk eller annen type rensing, 3 prosent hadde urensede utslipp, mens de resterende 16 prosentene av befolkningen var tilknyttet små avløpsanlegg (mindre enn 50 pe) med dels varierende renseeffekt.
In comparison, facilities less than 2 000 pe constitute as much as 85 per cent of the facilities, but only account for 12 per cent of the total capacity. 
Til sammenligning utgjorde anlegg på 2 000 pe eller mindre omtrent 85 prosent av anleggene, men stod kun for 12 prosent av totalkapasiteten.
Slight increase in costs of wastewater services 
Kostnadene for avløpstjenesten noe opp
In 2013, the total cost for all municipalities was NOK 6.28 billion. 
I 2013 utgjorde kommunenes årskostnader for avløpstjenesten 6,28 milliarder kroner.
This constitutes an increase of 6.6 per cent compared to 2012. 
Dette er en økning på 6,6 prosent sammenlignet med 2012.
The costs related to the wastewater sector are made up of capital costs and operating costs, and the increase mentioned is due to an increase in both operating and capital costs. 
Kommunenes kostnader knyttet til avløpstjenester består av kapitalkostnader og driftskostnader, og økte årskostnader skyldes økning i begge.
The figures for the entire country are calculated based on the data reported in KOSTRA. 
Landstallene for kostnader er beregnet på bakgrunn av årets innrapporterte KOSTRA-data.
Wastewater fees are determined by the municipalities in accordance with the full cost principle. 
Gebyrsatsene på avløpstjenesten fastsettes av den enkelte kommune etter prinsippet om selvkost.
Local conditions such as patterns of built-up areas, topography, bedrocks in the ground, the need for pumping stations and treatment requirements are all factors behind the variation in fees. 
Lokale forhold som bosettingsmønster, topografi, innslag av fast fjell, behov for pumpestasjoner og krav til rensing kan være med på å forklare variasjonene mellom kommunene.
At the same time, a total of 79 per cent of the municipalities have a full cost ratio between 91 and 110 per cent, and these municipalities are home to 81 per cent of the population. 
Samtidig har 79 prosent av kommunene en selvkostgrad på mellom 91 og 110 prosent, og 81 prosent av befolkningen bor i disse kommunene.
A major part of the population lives in municipalities where the costs for wastewater services are covered by fees. 
Dette viser at en stor andel av befolkningen bor i kommuner hvor kostnadene på avløpsområdet dekkes av gebyrinntekter.
The municipality may then use the surplus to fund provisions or cover earlier deficits. 
Kommunene benytter et eventuelt overskudd til avsetning til fond eller dekning av eventuelt tidligere framført underskudd.
The information box below is added 9 January. 
Informasjonsboksen under er lagt til 9. januar.
Strong growth at Rygge airport 
Kraftig vekst på Rygge
Fewer passengers from Torp 
Færre passasjerer på Torp
Torp airport registered an increment in domestic flights, but a drop in the number of passengers on international flights, which is the opposite tendency shown at Rygge airport. 
Utviklingen viser økning i innenlandstrafikken og reduksjon i utenlandstrafikken, motsatt av utviklingen for Moss Lufthavn Rygge.
Continuing growth at national level 
Veksten fortsetter på nasjonalt nivå
Small increase in capacity 
Beskjeden øking i kapasitet
One in two seats empty between Stavanger and Trondheim 
Halvfulle fly mellom Stavanger og Trondheim
The inner land municipalities of Ringsaker, Trysil and Hol has most holiday houses - 6 316, 5 792 and 4 946 huts respectively. 
Innlandskommunene Ringsaker, Trysil og Hol har flest fritidsbygninger, henholdsvis 6 316, 5 792 og 4 946.
Some municipalities single out with especially many holiday houses. 
Men når vi måler antall hytter per kvadratkilometer, ser en rangert liste helt annerledes ut.
All municipalities will be transferred by the end of April 2009. 
Etter planen skal alle kommuner være overført i løpet av april 2009.
This may have resulted in extra improvements in some municipalities. 
Dette kan ha medført ekstra opprydninger i enkelte kommuner.
New area figures in 2008 
Nye arealtall i 2008
The National Mapping Authority has recalculated areas for land and freshwater in 2008. 
Statens kartverk beregnet nye tall for areal av land og ferskvann i 2008.
The new calculations are based on a more detailed map source. 
De nye beregningene er basert på et mer nøyaktig datagrunnlag.
This has lead to changes in total areas for municipalities, and in figures for land and freshwater area. 
Dette har ført til endringer i kommunenes beregnede areal i alt og endringer i areal av land og ferskvann.
Changes in density of huts (huts per square kilometer) may hence be due to changes in figures for land area. 
Endringer i tetthet av hytter (hytter per kvadratkilometer etter kommune) kan derfor skyldes endringer i arealtallene.
Increase in issues of bonds 
Økning i utstedelse av obligasjoner
Issues of commercial papers decreased by 9.5 per cent 
Utstedelse av sertifikater redusert med 9,5 prosent
Issues abroad in NOK and foreign currency 
Utstedelse av obligasjoner og sertifikater i utlandet
Mortgage companies are the largest borrowers in the foreign market, with NOK 36.2 billion. 
Det er kredittforetakene som er de største låntakerne på det utenlandske markedet med 36,2 milliarder kroner.
Decreasing growth in money supply for households 
Nedgang i pengemengdeveksten for husholdningene
At end-January it accounted for NOK 1 113 billion, up from NOK 1 109 billion at end-December. 
Ved utgangen av januar var husholdningenes pengemengde på 1 113 milliarder kroner, opp fra 1 109 milliarder kroner ved utgangen av desember.
The twelve-month growth in households' money supply was 7.1 per cent to end-January, marginally down from 7.2 per cent the previous month. 
Tolvmånedersveksten i husholdningenes pengemengde var 7,1 prosent fram til utgangen av januar, ned fra 7,2 prosent måneden før.
Non-financial corporations' money supply amounted to NOK 636 billion at end-January, up from NOK 626 billion at end-December. 
Pengemengden for ikke-finansielle foretak utgjorde 636 milliarder kroner ved utgangen av januar, opp fra 626 milliarder kroner ved utgangen av desember.
The twelve-month growth was 3.5 per cent to end-January, down from 4.1 per cent the previous month. 
Tolvmånedersveksten var 3,5 prosent fram til utgangen av januar, ned fra 4,1 prosent måneden før.
Non-financial corporations' money supply constituted 32 per cent of the total money supply at end-January. 
Ikke-finansielle foretaks pengemengde utgjorde 32 prosent av den totale pengemengden ved utgangen av januar.
Municipal government's money supply amounted to NOK 67 billion at end-January, down from NOK 69 billion the previous month. 
Kommuneforvaltningens pengemengde var 67 milliarder kroner ved utgangen av januar, ned fra 69 milliarder kroner måneden før.
The twelve-month growth rate was 4.7 per cent to end-January, up from -2.2 per cent to end-December. 
Tolvmånedersveksten var 4,7 prosent fram til utgangen av januar, opp fra -2,2 prosent fram til utgangen av desember.
Increased money supply growth for other financial corporations 
Sterkere pengemengdevekst for andre finansielle foretak
Other financial corporations' money supply amounted to NOK 183 billion at end-January, up from NOK 177 billion at the end of the previous month. 
Pengemengden for andre finansielle foretak utgjorde 183 milliarder kroner ved utgangen av januar, opp fra 177 milliarder kroner måneden før.
The twelve-month growth was -5.3 per cent to end-January, up from -7.5 per cent the previous month. 
Tolvmånedersveksten for disse foretakenes pengemengde var -5,3 prosent fram til utgangen av januar, opp fra -7,5 prosent måneden før.
Increased growth in base money 
Økt vekst i basispengemengden
Base money (M0) amounted to NOK 137 billion at the end of January, up from NOK 131 billion at the end of December. 
Basispengemengden (M0) var 137 milliarder kroner ved utgangen av januar, opp fra 131 milliarder kroner ved utgangen av måneden før.
The twelve-month growth in M0 was at 2.6 per cent to end-January, up from 1.6 per cent the previous month. 
Tolvmånedersveksten i M0 var 2,6 prosent fram til utgangen av januar, opp fra 1,6 prosent måneden før.
Turnover growth in construction industry 
Omsetningsvekst i bygg og anlegg
All turnovers in this connection exclude VAT. 
All omsetning i denne sammenheng er eksklusive merverdiavgift.
Mesta Ltd is localized in Nordland, Akershus and Hordaland. 
Mesta AS er lokalisert i fylkene Akershus, Hordaland og Nordland.
Government Pension Fund Norway 
Statens pensjonsfond Norge
Decrease in Government Pension Fund - Norway 
Nedgang i Statens pensjonsfond - Norge
folketrygdfond, Government Pension Fund Norway (discontinued), National Insurance Scheme Fund, shares, interests, bank deposits, bonds, primary capital certificates, assets, liabilities, equityCentral government finances , Public sector 
folketrygdfond, Statens pensjonsfond Norge (opphørt), folketrygdfondet, aksjer, andeler, bankinnskudd, obligasjoner, grunnfondsbevis, eiendeler, gjeld, egenkapitalStatlige finanser, Offentlig sektor
Consult The Government Pension Fund . 
Statistikken er opphørt.
Holdings in entities belonging to the other Nordic countries amounted to NOK 19.6 billion, or 17 per cent of the total assets of the fund. 
Plasseringer i enheter hjemmehørende i de andre nordiske landene sto for 19,6 milliarder, eller 17 prosent av de totale eiendelene.
The portfolio was invested in central government and private non-financial enterprises, life insurance companies, commercial banks and in the foreign market. 
Porteføljen var fordelt på statlige og private ikke-finansielle foretak, livsforsikringsselskaper, forretningsbanker og utlandet.
The portfolio was invested in Central government, commercial banks, savings banks, mortgage companies, life insurance companies, other financial enterprises, central government, municipal and private non-financial enterprises and in the foreign market. 
Porteføljen fordelte seg på stats- og trygdeforvaltningen, forretningsbanker, sparebanker, private kredittforetak, livsforsikringsselskaper, finansielle holdingselskaper, offentlige og private ikke-finansielle foretak samt utlandet.
The operational management of the Pension Fund - Norway is carried out by Folketrygdfondet. 
Denne statistikken inkluderer ikke poster i Folketrygdfondets balanse utover Statens pensjonsfond - Norge.
kolltrans, Public transport, bus, boat, railway, train, tram, underground, passengers, passenger kilometres, vehicle kilometres, distance covered, train kilometres, ticket revenuesLand transport , Sea transport , Transport and tourism 
kolltrans, Kollektivtransport, buss, båt, jernbane, tog, trikk, t-bane, passasjerer, passasjerkilometer, vognkilometer, utkjørt distanse, togkilometer, billettinntekterLandtransport, Sjøtransport, Transport og reiseliv
A hundred fares a year 
Hundre kollektivturer i året
On average, Norwegians used public transport almost a hundred times in 2004. 
Hver og en av oss brukte kollektivtransport nesten hundre ganger i 2004.
We travelled a total distance by bus, boat and rail that is equivalent to going around the world 150,000 times. 
Til sammen reiste vi en distanse tilsvarende 150 000 ganger rundt ekvator med buss, bane og båt.
Bus was the preferred mode of transport in two out of three journeys. 
Buss blir mest brukt med rundt to tredeler av alle kollektivreiser.
Public transport accounted for 6,400 million passenger kilometres in 2004. 
Kollektivtransporten utgjorde 6 400 millioner passasjerkilometer i 2004.
We travelled almost the same distance by train and bus; about 3,000 kilometres by each mode of transport. 
Antall passasjerkilometer per hode var tilnærmet likt for bane (trikk, T-bane og jernbane) og buss, omtrent 3 000 kilometer på hver av transportformene.
Boat as a mode of transport is marginal, but is undoubtedly important locally. 
Båt er en beskjeden transportform på landsbasis, men utvilsomt viktig lokalt.
Buses are local 
Bussen er lokal
In terms of distance covered, bus is the dominant mode of transport with nearly 90 per cent of the total route production. 
Målt i utkjørt distanse er ruteproduksjonen med buss helt dominerende og utgjør nesten 90 prosent av den samlede produksjonen i kollektivtrafikken.
Nine out of ten bus passengers travel intra-county, but inter-county routes account for a quarter of all passenger kilometres. 
Ni av ti busspassasjerer reiser fylkesinternt, men hver fjerde passasjerkilometer er med fylkesoverskridende ruter.
Utilisation of capacity is best for inter-county routes (32 per cent) and poorest for intra-county routes in non-densely populated areas (21 per cent). 
Kapasitetsutnyttelsen er best på fylkesoverskridende ruter (32 prosent) og dårligst på fylkesinterne ruter utenfor by og tettsted (21 prosent).
Most kilometres by NSB 
Flest kilometer med NSB
NSB had 46 million passengers in 2004, of which 80 per cent travelled by local train. 
NSB fraktet 46 millioner passasjerer i 2004, hvorav 80 prosent var med lokaltog.
Nevertheless, regional trains produce almost 60 per cent of a total 2,390 million passenger kilometres. 
Regnet i passasjerkilometer er det likevel regiontogene som står for den største transportytelsen, med nesten 60 prosent av totalt 2 390 millioner passasjerkilometer.
Utilisation of capacity is also clearly best for regional city-to-city trains (approximately 50 per cent). 
Kapasitetsutnyttelsen er også klart best for regiontog som går fra by til by, med nesten 50 prosent.
In terms of passenger numbers, other rail transport is more than twice as popular as NSB. 
Annen kollektivtransport på bane har over dobbelt så stort omfang som med NSB, målt i antall passasjerer.
However, in passenger kilometres, the opposite is true. 
Men med passasjerkilometer som utgangspunkt, snus bildet.
Utilisation of capacity for rail transport excluding NSB has low variation and is the same level as for inter-county buses. 
Kapasitetsutnyttelsen på banetransport utenom NSB er lik og på samme nivå som for fylkesoverskridende bussruter.
Large operating profit for bus 
Stort driftsoverskudd på busstransport
For intra-county routes outside cities, the subsidy percentage is more than 70. 
For fylkesinterne ruter utenfor by og tettsted var over 70 prosent av inntektene offentlig kjøp.
Operating profit was NOK 146 million, but overall there was a deficit of NOK 54 million. 
Bedriftene hadde et samlet driftsoverskudd på 146 millioner, men gikk likevel totalt 54 millioner i minus.