natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In total, value added of these two industries make up nearly 20 per cent of total value added in Oslo. 
Til sammen utgjør bruttoproduktet i disse to næringsområdene nærmere 20 prosent av samlet bruttoprodukt i Oslo.
Rogaland was 12 per cent above the national average and also has a significant share of service industries with high value added per employee. 
Rogaland lå 12 prosent over landsgjennomsnittet og har også en betydelig andel av tjenestenæringer med høyt bruttoprodukt per sysselsatt.
Although most of the value added in the oil and gas extraction industry is attributed to the continental shelf, this industry still characterises the industry structure in Rogaland. 
Selv om mesteparten av verdiskapingen i næringen utvinning av råolje og naturgass tilfaller kontinentalsokkelen, preger denne aktiviteten næringsstrukturen i Rogaland.
Particularly important is the industry known as service activities incidental to oil and gas, which alone accounted for over 11 per cent of the value added in that region. 
Særlig viktig er tjenester tilknyttet utvinningsnæringen som alene utgjorde i overkant av 11 prosent av bruttoproduktet i dette vestlandsfylket.
Over half of the value added of these services came from Rogaland. 
Over halvparten av landets bruttoprodukt av disse tjenestene kom fra Rogaland.
Value added per person employed in Akershus, Møre and Romsdal and Vest-Agder was about 3 per cent above the national average, while Hordaland was approximately on the average. 
Bruttoproduktet per sysselsatt i Akershus, Møre og Romsdal og Vest-Agder lå om lag 3 prosent over landsgjennomsnittet, mens Hordaland var tilnærmet på gjennomsnittet.
The industries that increase value added per person employed in Akershus are essentially the same service industries as in Oslo. 
Næringene som drar opp bruttoprodukt per sysselsatt i Akershus, er i hovedsak de samme tjenestenæringene som i Oslo.
With the exception of metals that are export-oriented, the other two industries are key suppliers to the petroleum industry. 
Med unntak av metallindustrien som er eksportrettet, er de to andre næringsområdene sentrale leverandører til den norske petroleumsvirksomheten.
High proportion of general government - low value added per person employed 
Stor andel offentlig forvaltning - lavt bruttoprodukt per sysselsatt
The lowest value added per person employed is found in Nord-Trøndelag, followed by Hedmark and Oppland. 
Lavest bruttoprodukt per sysselsatt finner vi i Nord-Trøndelag, etterfulgt av Hedmark og Oppland.
These counties were nearly 20 per cent below the national average. 
Disse fylkene lå nærmere 20 prosent under landsgjennomsnittet.
The two northernmost counties, Troms and Finmark, were clearly below average. 
Også de to nordligste fylkene lå klart under gjennomsnittet.
Counties that were below the national average had a relatively large share of government services. 
Fylkene som lå under landsgjennomsnittet, hadde en relativt stor andel offentlig tjenesteyting.
Value added in general government is conventionally calculated without including return to capital, which is included in market output. 
I motsetning til det som er tilfellet ved markedsrettet produksjon, blir bruttoproduktet i offentlig forvaltning konvensjonelt beregnet uten å inkludere kapitalavkastning.
This means that the value added per person employed in general government will be lower than, for example, in private services. 
Det medfører at bruttoprodukt per sysselsatt i offentlig tjenesteyting blir lavere enn for eksempel i privat tjenesteyting.
Looking at the counties mentioned earlier, public services amounted to about a third or more of the value added. 
Ser vi på de ovennevnte fylkene, utgjorde offentlig tjenesteyting om lag en tredel eller mer av fylkenes bruttoprodukt.
For the country as a whole, general government constituted about a fifth of the total value added. 
For landet totalt derimot utgjorde offentlig forvaltning omtrent en femdel av det totale bruttoproduktet.
Lower public employment in counties with high value added per person employed 
Færre offentlig ansatte i fylker med høyt bruttoprodukt per sysselsatt
Nearly 50 per cent of those employed worked in the counties of Oslo, Akershus, Hordaland and Rogaland. 
Nesten 50 prosent av de sysselsatte jobbet i fylkene Oslo, Akershus, Hordaland og Rogaland.
In all these counties, the proportion of employees working in the general government is below the national average. 
I alle disse fylkene er andelen som jobber i offentlig forvaltning, under landsgjennomsnittet.
For counties that have lower value added per employee than the national average, the proportion of employed persons in general government is mainly above the national average. 
For fylkene som har lavere bruttoprodukt per sysselsatt enn landsgjennomsnittet, er andelen offentlig ansatte i hovedsak over landsgjennomsnittet.
The two northernmost counties in addition to Nordland particularly stand out with a relatively large number of employees in general government. 
Spesielt de tre nordligste fylkene skiller seg ut med relativt mange ansatte i offentlig tjenesteyting.
Highest household incomes in Sogn and Fjordane 
Høyest husholdningsinntekt i Oslo og Rogaland
Regional figures for household disposable income per capita show a more even distribution between counties than for value added per employee. 
Fylkesfordelte tall for husholdningenes disponible inntekt per innbygger viser en jevnere fordeling mellom fylkene enn for bruttoproduktet per sysselsatt.
Disposable income per capita was highest in Oslo and Akershus, at more than 10 per cent above the national average. 
Disponibel inntekt per innbygger var høyest i Oslo og Akershus og lå over 10 prosent høyere enn landsgjennomsnittet.
The composition of household income and expenditure varies between counties. 
Sammensetningen i husholdningenes inntekter og utgifter varierer noe mellom fylkene.
Households in Oslo and the Western Region, which consists of Sogn og Fjordane, Hordaland and Rogaland, have a slightly higher proportion of wage income than the other counties, but the differences are relatively small. 
Husholdningene i Oslo og Region Vest, som består av Sogn og Fjordane, Hordaland og Rogaland, har litt høyere andel lønnsinntekter regnet av disponibel inntekt før skatt, enn de andre regionene, men forskjellene er relativt små.
In the northern region, consisting of Nordland, Troms and Finnmark, public benefits constitute a slightly larger share of household income than in the other counties. 
I den nordligste regionen, bestående av Nordland, Troms og Finnmark, utgjør offentlige stønader en noe større andel av husholdningenes samlede inntekter enn i de andre regionene.
Benefit ratios depend partly on demographic conditions. 
Stønadsandelen avhenger blant annet av demografiske forhold.
Pensions are the largest form of state benefits, and counties with many pensioners thus have relatively high benefit ratios. 
Pensjoner er den klart største formen for offentlige stønader, og fylker med mange pensjonister har dermed relativt høy stønadsandel.
The counties of Oslo, Rogaland and Akershus have the lowest percentages of residents over the age of 66, while Hedmark, Oppland and Nordland have the highest proportions. 
Oslo, Rogaland og Akershus er fylkene med lavest andel innbyggere over 66 år, mens Hedmark, Oppland og Nordland har høyest andel.
Most of the industries in manufacturing, mining and quarrying had a decrease in energy use. 
Det var nedgang i energibruken i de fleste av næringene innenfor industri og bergverk.
The power-intensive industries, which includes the producers of primary aluminium, ferro alloys, chemicals and pulp, paper and paper products are the largest consumers of electricity and accounted for 80 per cent of electricity consumption in the industry. 
Kraftkrevende industri og treforedling, som i hovedsak omfatter produsenter av primæraluminium, ferrolegeringer, kjemiske råvarer samt papirmasse, papir og papp, er de største forbrukerne av strøm og sto for 80 prosent av elektrisitetsforbruket i industrien.
In addition, other power intensive companies had production stoppages, or lower production than the previous year. 
I tillegg hadde andre kraftkrevende bedrifter produksjonsstans eller lavere produksjon enn året før.
Overall, this led to a decline in the consumption of electricity in power-intensive industries. 
Til sammen førte dette til en markert nedgang i forbruket av strøm innenfor kraftkrevende industri og treforedling.
Power-intensive industries experienced an increase in average electricity prices from 2008 to 2009. 
Kraftkrevende industri opplevde en økning i de gjennomsnittlige strømprisene fra 2008 til 2009.
This may be related to some of the older, more favourable prices for electric power contracts expiring during this period and companies with relatively low prices being closed down or experiencing production stoppages in 2009. 
Dette kan ses i sammenheng med at noen av de eldre, gunstigere kraftprisavtalene gikk ut i denne perioden, og at bedrifter med relativt lave priser ble nedlagt eller hadde produksjonsstans i 2009.
The average price for the remainder thereby increased. 
Gjennomsnittsprisen for dem som var igjen, økte dermed.
Propane and butane prices vary greatly with the quantity purchased, which is reflected in large price differences between different industries. 
For propan og butan varierer prisene i stor grad med innkjøpt mengde, noe som gjenspeiles i store prisforskjeller mellom de ulike næringene.
Immigration and immigrants in Norwegian municipalities 
Innvandrernes fordeling og sammensetning på kommunenivå
Population, Immigrants , Immigration and immigrants, Population 
Befolkning, Innvandrere, Innvandring og innvandrere, Befolkning
At the same time, there have been significant changes in the regional distribution of immigrants. 
Endringene i innvandrernes regionale fordeling har derimot ikke fått like mye omtale.
These changes have not been given that much attention. 
Rapporten handler om innvandring til fylker og kommuner.
The lowest proportion of EEA immigrants among all immigrants is found in Oslo. 
Høy andel arbeidsinnvandrere i Rogalands-kommunene
In the yearly flows since 2006, “labour” has been the main reason for immigration to Norway, with “family” as second. 
Hvert år fra 2006 har opphold på grunnlag av ”Arbeid” vært den største inn¬vandrings¬grunnen, med ”Familie” som den andre store gruppen.
The largest proportions of labour migrants are found in small fishing municipalities, and in central Rogaland. 
Den største andelen arbeidsinnvandrere i befolkningen finner vi i mange små fiskerikommuner, og dessuten sentralt i Rogaland.
Property management, local government 
Eiendomsforvaltning i kommunesektoren
Approximately six square meters per capita 
Nesten seks kvadratmeter per innbygger
Public sector;Public sector;Construction, housing and property 
Offentlig sektor;Bygg, bolig og eiendom;Offentlig sektor
eiendom_kostra, Property management, local government, municipal buildings, purpose-built buildings, maintenance, property managementKOSTRA , Property, General government , Public sector, Construction, housing and property 
eiendom_kostra, Eiendomsforvaltning i kommunesektoren, kommunal bygningsmasse, formålsbygg, vedlikehold, eiendomsdriftEiendom, Offentlig forvaltning , KOSTRA, Bygg, bolig og eiendom, Offentlig sektor
Expenses for maintenance increase 
Mest areal til skolebygg
The county municipalities also had a higher increase in maintenance expenditures. 
Fylkeskommunene har rapportert arealet på administrasjonsbygg og de videregående skolene.
School buildings have the most gross area 
Definisjon av bruttoareal (BTA)
camping, Camping statisticsTourism , Transport and tourism 
camping, CampingstatistikkReiseliv, Transport og reiseliv
Decline in foreign market 
Nedgang fra utenlandsmarkedet
Norwegian camping sites had 1,416 million overnight stays in August this year. 
Det var 1,416 millioner overnattinger ved campingplassene i august i år.
This was 35 000 fewer overnight stays than in August 1999. 
Dette var 35 000 færre overnattinger enn i august 1999.
Compared with August last year, all of the largest foreign markets declined. 
Sammenlignet med august i fjor, hadde alle de største utenlandsmarkedene trafikknedgang.
Germany accounted for the biggest absolute decrease in overnight stays, 24 000, followed by Sweden with 8 000. 
Størst absolutt nedgang hadde Tyskland med 24 000 overnattinger fulgt av Sverige med 8 000.
Compared with August 1999, business from the Netherlands and Denmark also declined. 
Også Nederland og Danmark hadde trafikknedgang sammenlignet med august 1999.
Norwegian camping sites have recorded 6,391 million overnight stays so far this year. 
har det vært 6,391 millioner overnattinger ved campingplassene.
In August 2000, 892 camping sites were open with altogether 12 774 cabins/room. 
I august 2000 var det 892 åpne campingplasser som hadde i alt 12 774 hytter/rom.
The corresponding figures for August 1999 were 900 camping grounds and 12 949 cabins/rooms. 
Tilsvarende tall for august 1999 var 900 plasser og 12 949 hytter/rom.
Forestry, structural statistics 
Strukturen i skogbruket
stskog, Forestry, structural statistics, forest properties, forest owners, quantity cut, productive forest area, felling, forest trust fund, forestation, combined useForestry , Agriculture, forestry, hunting and fishing 
stskog, Strukturen i skogbruket, skogeiendommer, skogeiere, hogstkvantum, produktivt skogareal, avvirkning, skogfond, skogplanting, tømmerhogst, kombinasjonsbrukSkogbruk, Jord, skog, jakt og fiskeri
Find detailed figures for Forestry, structural statistics 
Finn detaljerte tall fra Strukturen i skogbruket
Sweden largest owner in Norway 
Sverige største eierland i Norge
Ownership strongest within administrative activities and oil and gas extraction 
Størst andel i forretningsmessig tjenesteyting og olje- og gassvirksomhet
It was especially within administrative and support service activities and oil and gas extraction and mining that the foreign-controlled enterprises contributed much of the value added. 
Det var særlig innenfor forretningsmessig tjenesteyting og olje- og gassutvinning og bergverksdrift at de utenlandskontrollerte foretakene sto for mye av verdiskapingen.
Comparisons with the national accounts 
innenlandske foretaket (direkte eller indirekte).
Seasonally adjusted","2017M06",87.1 "P101 Extraction, mining, manufacturing and electricity","Index of production. 
Sesongjustert";"2017M06";87,1 "P101 Utvinning, bergverk, industri og kraft";"Produksjonsindeks.
Unadjusted","2017M06",80.8 "P101 Extraction, mining, manufacturing and electricity","Index of production. 
Ujustert";"2017M06";80,8 "P101 Utvinning, bergverk, industri og kraft";"Produksjonsindeks.
Smoothed seasonally adjusted","2017M06",87.2 "P101 Extraction, mining, manufacturing and electricity","Index of production. 
Glattet sesongjustert";"2017M06";87,2 "P101 Utvinning, bergverk, industri og kraft";"Produksjonsindeks.
Three-month moving average, seasonally adjusted","2017M06",87 "P101 Extraction, mining, manufacturing and electricity","Index of production. 
Tremåneders glidende gjennomsnitt, sesongjustert";"2017M06";87 "P101 Utvinning, bergverk, industri og kraft";"Produksjonsindeks.
Unadjusted","2017M07",82.2 "P105 Manufacturing","Index of production. 
Ujustert";"2017M07";82,2 "P105 Industri";"Produksjonsindeks.
Smoothed seasonally adjusted","2017M06",114.8 "P105 Manufacturing","Index of production. 
Glattet sesongjustert";"2017M06";114,8 "P105 Industri";"Produksjonsindeks.
Three-month moving average, seasonally adjusted","2017M06",114.6 "P105 Manufacturing","Index of production. 
Tremåneders glidende gjennomsnitt, sesongjustert";"2017M06";114,6 "P105 Industri";"Produksjonsindeks.
Land use in urban settlements 
Arealbruk i tettsteder
Most land for houses and transport 
Mest areal til bolig og transport
Information on land use in urban settlements is a supplement to other regional statistics. 
Informasjon om arealbruk i tettsteder er et supplement til annen regional statistikk.
Largest share for housing purposes in Stavanger/Sandnes 
Størst andel til boligformål i Stavanger/Sandnes
Most open areas in Sandefjord 
Mest åpne arealer i Sandefjord
The data sources on which the statistics are based do not specify the type of land use or cover on open areas. 
Datakildene som ligger til grunn for statistikken tillater ikke å spesifisere nærmere hva slags arealbruk/dekke det er på de åpne arealene.
However, it is reasonable to assume that these are agricultural and forest areas, large warehouses, quays, industrial sites, parking places, in addition to parks and playgrounds. 
Det er imidlertid rimelig å anta at dette er jord- og skogarealer, større lagerplasser, kaianlegg, industritomter, parkeringsplasser, i tillegg til parkanlegg og løkker.
Open areas and freshwater lakes make up between 16 and 49 per cent of the total urban settlement area in the 19 largest urban settlements. 
Åpne arealer og ferskvann utgjør mellom 16 og 49 prosent av totalt tettstedsareal i de 19 største tettstedene.
Sandefjord scores the highest on the share of open land, followed by Arendal, Tønsberg and Trondheim. 
Det er tettstedet Sandefjord som skårer høyest på andel åpent areal, fulgt av Arendal, Tønsberg og Trondheim.
No further analysis has been done at this time on whether or not these open areas represent any potentially important building areas. 
Det er foreløpig ikke analysert nærmere om dette representerer potensielt viktige fortettingsarealer eller ikke.
Parcels, calculation of area, data sources and uncertainty 
Om teigbegrepet, arealberegning, datakilder og usikkerhet
A building parcel is the area of the buildings footprint and the buildings adjacent influence area the site. 
En bygningsteig er arealet av bygningens grunnflate og bygningens nære influensområde - tomten.
The parcel area, and use of this land is calculated on the basis of data about the building and property in the GAB, and information about business activities in the form of an industrial code from the Central Register of Establishments and Enterprises. 
Teigarealet, og arealbruken på dette, beregnes på grunnlag av oppgaver om bygning og eiendom gitt i Grunneiendoms-, Adresse- og Bygningsregisteret (GAB), samt informasjon om aktivitet i form av næringskode fra Bedrifts og Foretaksregisteret.
Unbuilt/open areas show up as a residual group when the area of building parcels, roads, railways and freshwater lakes is subtracted from the total urban settlement area. 
Ikke bebygde/åpne arealer framkommer som en restgruppe når areal av bygningsteiger, veger, jernbane og ferskvann trekkes fra totalt tettstedsareal.
The figures are associated with some uncertainty. 
Tallene er beheftet med usikkerhet.
The uncertainty in the register-based land use figures are due first and foremost to varying quality of the building and property information in the GAB. 
Usikkerheten i de registerbaserte arealbrukstallene skyldes først og fremst varierende kvalitet på bygnings- og eiendomsinformasjonen i GAB-registeret.
Statistics Norway is now working to improve the current data sources and expand the data basis of the statistics. 
Det arbeides videre både med å forbedre nåværende datakilder og for å utvide datagrunnlaget for statistikken.
Turnover decline in construction 
Lavere omsetning i bygg og anlegg
A new calculation of land use in Norway's urban settlements shows that residential areas dominate the land use. 
En ny kartlegging av arealbruk i tettsteder viser at areal til boligformål dominerer.
Land use in the largest cities 
Drammen mest utbygd
Among the largest urban settlements (with more than 100 000 inhabitants), Drammen has the largest share of built-up area, closely followed by Stavanger/Sandnes and Oslo. 
Blant de største tettstedene, med over 100 000 bosatte, har Drammen størst andel bebygd areal, tett etterfulgt av Stavanger/Sandnes og Oslo.
The built-up area comprises about 80 per cent of these urban settlements. 
Det bebygde arealet utgjør omtrent 80 prosent av disse tettstedene.
Built-up areas by size of urban settlement 
Andelen boligareal følger antallet innbyggere
Urban settlements with less than 2 000 inhabitants have a lower share of residential areas than the larger urban settlements. 
Tettsteder med mindre enn 2 000 innbyggere har lavere andel boligareal enn de større tettstedene.
The larger urban settlements have a lower share of detached individual houses area, while the share of densely developed residential areas is higher. 
Andelen frittliggende småhusbebyggelse er mindre i de større tettstedene, der andelen til mer konsentrert boligbebyggelse er høyere.
Areas used for business and administration services, parks and sports facilities also increase with the size of the urban settlement. 
Arealet til næringsbebyggelse, parker og idrettsanlegg øker samlet sett også med størrelsen på tettstedet.
The share of urban areas used for roads is not dependent on the size; the share is about 20 per cent of the built-up area in all size groups. 
Andelen areal som er beslaglagt av veier, er lite avhengig av tettstedstørrelsen, og utgjør omtrent 20 prosent av det bebygde arealet i alle størrelsesgrupper.
Population within residential areas 
Høyest utnyttelse av boligområdene i store tettsteder
The number of inhabitants within residential areas increases with the size of the urban settlement. 
Antall bosatte innenfor boligområdene øker med tettstedstørrelsen.
Urban settlements with less than 2 000 inhabitants have slightly less than 3 000 inhabitants per square kilometre of residential area, while the number for the largest urban settlements is more than 7 000. 
I tettsteder med mindre enn 2 000 innbyggere finner vi i underkant av 3 000 bosatte per kvadratkilometer boligområde, mens tallet i de største tettstedene er over 7 000.
In the smallest urban settlements, each inhabitant has about 350 square metres of residential area at their disposal, and in urban settlements with more than 100 000 inhabitants the corresponding figure is about 140 square metres. 
Dette gir om lag 350 kvadratmeter boligområde per innbygger i de minste tettstedene, mens de bosatte i tettsteder med mer enn 100 000 innbyggere har om lag 140 kvadratmeter boligområde per person.
The delimitation of urban settlements and land use 
Om tettstedsavgrensningen og arealbruk
Agricultural land and forest, and other undeveloped areas comprise about one third of the area of urban settlements. 
Særlig for de mindre tettstedene utgjør den ubebygde randsonen en relativt stor del av arealet.
More figures on settlement here 
Mer statistikk om bebyggelse og bomønster
Decreased petroleum production in 2013 
Redusert petroleumsproduksjon i 2013
Total petroleum production, 1 000 Sm312Published 3 March 2014 
Petroleumsproduksjon i alt, 1 000 Sm312Publisert 3. mars 2014
Norway started gas production in 1977 and since then it has increased almost every year until 2012. 
Norge startet gassproduksjonen i 1977, og har siden økt produksjonen nesten hvert år fram til 2012.
In 2013, however, production fell by about 6 million Sm3 oe or 5.2 per cent compared with 2012. 
I 2013, derimot, sank produksjonen med omtrent 6 millioner Sm3 o.e., eller 5,2 prosent, sammenliknet med 2012.
Gas production amounted to just below 109 million Sm3 oe in 2013. 
Produksjonen av gass endte på litt under 109 millioner Sm3 o.e. i 2013.
A total of 64 fields produced gas in 2013, three of which started production during the year. 
Til sammen var det 64 felt som produserte gass i 2013, tre av disse startet produksjonen i løpet av året.
NGL and condensate 
NGL og kondensat
The total production of NGL (natural gas liquids) was 17.7 million Sm3 o.e. in 2013 . 
Den samlede produksjonen av NGL (natutral gas liquids) var på 17,7 millioner Sm3 o.e. i 2013.
This is a slight decrease of 0.5 per cent compared with the year before. 
Dette er en liten reduksjon på 0,5 prosent sammenliknet med året før.
NGL production has remained relatively stable over the past eight years. 
Produksjonen av NGL har holdt seg forholdsvis stabil de siste åtte årene.
Find figures for production of oil, gas, NGL and condensate broken down by year, quarter and month 
Finn tidsserier for produksjon av olje, gass, NGL og kondensat fordelt på år, kvartal og måned