natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Government has made its views known to the EU: individual countries should be allowed to keep rules that ensure better consumer protection than those set out in the directive. 
Regjeringen har gjort sitt syn kjent overfor EU: landene bør fortsatt kunne ha regler som gir bedre forbrukerbeskyttelse enn i direktivet.
This would mean that Norwegian consumer rights as a whole would not be undermined. 
Slik skal norske forbrukerrettigheter ikke svekkes samlet sett.
We note that work on the directive is proceeding in a positive direction. 
Vi ser en positiv utvikling i direktivarbeidet.
We believe that Norway and like-minded countries have contributed to this. 
Vi mener Norge sammen med nærstående land har bidratt til dette.
We are keeping consumer and business interests in Norway up-to-date on progress in this matter. 
Vi holder forbruker- og næringsinteressene her hjemme orientert.
Norway enjoys support for several of its points of view both among EU Member States and among Members of the European Parliament. 
Norge har støtte for flere av sine synspunkter både blant medlemslandene og politikere i Europaparlamentet.
The proposal is currently being discussed by the European Council and the European Parliament. 
Forslaget er nå til behandling i Rådet og Europaparlamentet.
The Belgian EU presidency hopes to see political agreement in the Council by the end of the year. 
Det belgiske EU-formannskapet ønsker politisk enighet i Rådet innen utgangen av året.
Although the draft text that is now being discussed in the European Parliament has been improved in Norway’s view, there is room for further improvement. 
Selv om direktivteksten som nå diskuteres i Europaparlamentet, er forbedret sett fra norsk ståsted, er det rom for forbedringer.
The EEA-EFTA countries have drawn up an EFTA comment to the European Parliament on the proposed directive and the further follow up of this work. 
Regjeringen har utarbeidet en ny Efta-uttalelse til Europaparlamentets arbeid med direktivforslaget som en videre oppfølging.
A proposal for a directive on patient’s rights in cross-border healthcare was presented by the European Commission in 2008 as part of the New Social Agenda. 
Forslaget til regelverk om pasientrettigheter ved grensekryssende helsetjenester ble framlagt av Kommisjonen i 2008 som en del av en ”Ny sosial agenda”.
The directive aims to clarify the rights of patients seeking healthcare in another EEA state, and to facilitate access to high-quality cross-border healthcare. 
Målet med direktivforslaget er blant annet å klargjøre pasienters rettigheter når de velger å søke helsehjelp i en annen EØS-stat, og å sikre kvalitet når helsetjenester mottas på tvers av landegrensene.
The directive would establish the right to reimbursement for healthcare provided in another EEA state than the one in which the person concerned is covered by a national social security system. 
Forslaget innebærer regelfesting av retten til refusjon av utgifter når pasienter har valgt å motta helsehjelp i en annen EØS-stat enn det medlemslandet hvor de er omfattet av en nasjonal trygdeordning.
The European Court of Justice and the EFTA Court have interpreted the rules for free movement of services to mean that patients are entitled to such reimbursement under certain conditions. 
EU-domstolen og Efta-domstolen har tolket reglene om fri bevegelighet for tjenester slik at pasienter under visse forutsetninger har rett til slik refusjon.
This means that Norway has already established rules that comply with parts of the proposed directive. 
Norge har derfor allerede regler som oppfyller deler av direktivforslaget.
However, the directive also provides for arrangements to help patients make informed choices with regard to different healthcare services and the various forms of cooperation between Member States. 
Men forslaget omhandler også ordninger som skal hjelpe pasientene til informerte valg om hvor de vil søke helsehjelp, og om ulike former for samarbeid mellom landene.
In Norway’s view, it is important to find a balance between patients’ rights and the countries’ need to be able to plan and control costs. 
Norge mener det er viktig å finne en balanse mellom pasientenes rettigheter og landenes behov for planlegging og kostnadskontroll.
It is important that we maintain a robust public health service that is able to provide adequate services throughout the country. 
Det er viktig å opprettholde et sterkt offentlig helsevesen med et tilstrekkelig tjenestetilbud i hele landet.
The Ministry of Health and Care Services is following this matter. 
Helse- og omsorgsdepartementet følger saken.
Energy policy in the EU seeks to meet several goals: secure energy supply, reductions in greenhouse gas emissions from the energy sector, and well-functioning energy markets. 
Energipolitikken i EU skal kombinere ulike mål – sikker energiforsyning, reduserte klimagassutslipp fra energisektoren og medvirkning til fungerende energimarkeder.
Like Norway, the EU is concerned that safety in the offshore petroleum sector should be given top priority. 
Som Norge, er EU opptatt av at sikkerheten i petroleumsvirksomhet offshore må ha høyeste prioritet.
The European Commission has recently presented a communication on this topic, and is currently considering whether and in what way the EU can make a contribution in this area. 
Kommisjonen har nylig fremlagt en meddelelse om dette, og vurderer nå om og i tilfelle hvordan EU kan bidra på området.
This is a field where Norway has specialist expertise and very stringent legislation that has been developed over many years on the basis of direct experience. 
Dette er et felt hvor Norge har spisskompetanse og et meget strengt regelverk som er utviklet over mange år basert på våre konkrete erfaringer.
We are prepared to share our experience, and will continue to emphasise the importance of national responsibility for safety issues. 
Vi er innstilt på å bidra til erfaringsutveksling, og vil legge vekt på fortsatt sterkt nasjonalt ansvar for sikkerhetsspørsmål.
The implementation of major initiatives such as the third internal energy market package and the climate and energy package of 2009 entails a great deal of work for the EU countries. 
Gjennomføring av store saker som den tredje energimarkedspakken og klima- og energipakken fra 2009 er et betydelig arbeid for EU-landene.
These packages of measures are being considered for incorporation into the EEA Agreement. 
Disse pakkene med regelverk og retningslinjer er gjenstand for EØS-behandling.
The new regulation on security of gas supply, which was adopted by the European Parliament this autumn, is one example of the EU’s work on energy supply. 
Den nye forordningen om gassforsyningssikkerhet som Europaparlamentet vedtok i høst, er et eksempel på EUs arbeid med energiforsyningen.
The regulation will help to increase security of gas supplies and strengthen the position of gas as an energy carrier in Europe. 
Forordningen vil bidra til å øke sikkerheten i gassforsyningen og styrke gass som energibærer i Europa.
This is in Norway’s interests. 
Dette er i norsk interesse.
The Commission has just presented a proposal for a new energy strategy for the EU. 
Kommisjonen har nettopp lagt fram forslag til en ny energistrategi for EU.
This identifies opportunities for improvements and other decisions that are necessary if the EU is to achieve its 2020 targets. 
Strategien peker på forbedringsmuligheter og beslutninger som er nødvendige for at EU skal nå sine 2020-mål.
Focus is given to the development of infrastructure, energy efficiency and technology development, areas that are also high up on the Norwegian energy agenda. 
Viktige områder i strategien er utbygging av infrastruktur, energieffektivisering og teknologiutvikling, områder som også er høyt opp på den norske energiagendaen.
At the same time, we are engaging directly with our European partners in the discussion on energy production and consumption in the Europe of tomorrow, and on the steps towards a low-carbon economy. 
Samtidig engasjerer vi oss direkte med våre europeiske partnere i diskusjonen om morgendagens energiproduksjon og -forbruk i Europa, om skrittene mot lavkarbonsamfunnet.
Norwegian hydropower should be seen in the context of renewable energy in the North Sea area, including the UK’s and Germany’s wind power developments. 
Norsk vannkraft kan ses i sammenheng med satsing på fornybar energi i Nordsjø-området, som Storbritannias og Tysklands satsing på vindkraft.
In its energy concept for 2050, the German Government sets the target of meeting 80% of its energy needs with renewables. 
I sitt energikonsept for 2050 setter den tyske regjeringen som mål at landet skal ha en fornybar andel på 80 prosent.
It highlights that close cooperation with Norway will be decisive for achieving this target. 
Det trekkes frem at et nært samarbeid med Norge vil være avgjørende for å få dette til.
In the Norwegian–German energy dialogue, companies and authorities are discussing a new generation of energy cooperation between our countries. 
I den norsk-tyske energidialogen fører selskaper og myndigheter samtaler om en ny generasjon energisamarbeid mellom våre to land.
This is opening up exciting new perspectives and opportunities. 
Det åpner spennende perspektiver og muligheter.
Norway and the EU have similar views on the climate policy challenges the international community is facing, and on how we should proceed. 
Norge og EU har sammenfallende vurderinger av hva verdenssamfunnet står overfor i klimapolitikken, og av hvordan vi nå bør gå videre.
In my last address to the Storting, I said that despite the fact that the global negotiations in Copenhagen did not succeed, the EU will maintain the specific content of its climate policy. 
I min forrige redegjørelse sa jeg at selv om de globale forhandlingene i København ikke lyktes, står EU fast på utformingen av sin klimapolitikk.
This is still the case. 
Det er fortsatt situasjonen.
The 20–20–20 targets, the revised Emissions Trading Directive and the Renewables Directive are still the EU’s key tools. 
De viktigste virkemidlene for EU i den såkalte 20-20-20-pakken, det reviderte kvotedirektivet og fornybardirektivet, står ved lag.
The Government is following up the agreement reached in the Stortinget on our response to climate change, which includes the international deployment of carbon capture and storage (CCS). 
Regjeringen følger opp Stortingets klimaforlik om internasjonal utbredelse av karbonfangst- og lagring, CCS.
The Government is working with both the Commission and important member states. 
Vi samarbeider med både Europakommisjonen og sentrale EU-land.
Around NOK 1.3 billion has been allocated to CCS in the EU through the Norway and EEA Grants. 
Det er avsatt omlag 1,3 milliarder kroner under EØS-midlene til CCS i EU.
The EU Directive on the Geological Storage of CO2, which is also part of the climate and energy package, is an important part of the framework for realising CCS in Europe. 
EUs direktiv om CO2-lagring, som også en del av klima- og energipakken, er en viktig rammebetingelse for å realisere CCS i Europa.
The EU’s target is to reach a 20% share of energy from renewable sources through energy efficiency measures and further development of renewable energy sources by 2020. 
EUs målsetning om en andel på 20 prosent fornybar energi i 2020 skal fremmes både ved energieffektivisering og økt satsning på utbygging av fornybar energi.
We are following policy development in this area. 
Vi følger politikkutviklingen.
The EEA-EFTA countries are in a dialogue with the Commission on incorporation of the Aviation Directive, the revised Emissions Trading Directive and the Renewables Directive into the EEA Agreement. 
EØS/Efta-landene er i drøftinger med Kommisjonen om innlemmelse av luftfartsdirektivet, det reviderte kvotedirektivet og fornybardirektivet i EØS-avtalen.
We hope that this will be finalised before long. 
Vi håper at de kan sluttføres om ikke lenge.
The Renewables Directive sets ambitious targets for increasing the EU’s renewable energy production. 
Fornybardirektivet har store ambisjoner for EUs økning i fornybar energiproduksjon.
The EEA-EFTA countries Norway and Iceland have a very different departure point from all the EU countries. 
Efta/EØS-landene Norge og Island stiller med et helt annet utgangspunkt enn alle EU-land.
Our share of renewable energy is well above the EU average. 
Andelen fornybar energi ligger langt over EU-gjennomsnittet.
It is therefore natural that we consider every aspect of a possible incorporation of the directive into the EEA Agreement. 
Det er derfor naturlig at vi vurderer alle sider ved en gjennomføring av direktivet i EØS-avtalen.
Both Norway and Iceland have had exploratory talks with the Commission. 
Både Norge og Island har hatt sonderingssamtaler med Kommisjonen.
In 2005, which is the starting point for calculating targets for 2020, the share of renewable energy in Norway’s energy mix was 58.5%. 
I året 2005, som er utgangspunktet for beregning av mål i 2020, var Norges fornybarandel 58,5 prosent.
That is well above the ceiling of 50% established in the calculation methodology and used by the EU. 
Det er godt over det tak på 50 prosent i 2020 som er fastsatt i beregningsmetoden, og som er benyttet i EU.
As the share of renewable energy in Norway is already so high, we also have less opportunity to phase out fossil fuels than the EU countries. 
Siden andelen fornybar energi i Norge allerede er så høy, har vi også mindre spillerom for å fase ut fossil energi enn EU-landene.
We must therefore find a sensible solution that takes our particular situation into account. 
Vi må derfor finne en løsning som er fornuftig ut fra den situasjonen vi er i.
The Government will continue to work on this together with Iceland in the context of the EEA. 
Regjeringen arbeider videre, sammen med Island i en EØS-sammenheng med dette.
Research cooperation between Norway and the EU is close and broad. 
Forskningssamarbeidet mellom Norge og EU er godt og bredt.
This is facilitated by the EEA Agreement. 
Dette legger EØS-avtalen til rette for.
Like Norway, the EU gives priority to research on the major global issues: climate change, energy, scarcity of resources, health and an aging population. 
Som i Norge prioriterer EU forskning om de globale problemene: klima, energi og ressursknapphet, helse og aldring.
Norway takes part in the EU Framework Programmes for research, technology and development. 
Norge deltar i EUs rammeprogram for forskning, teknologi og demonstrasjonsaktiviteter.
We are now half way through the seventh programme (FP7). 
Vi er nå halvveis i det 7. rammeprogrammet.
The Ministry of Education and Research’s evaluation of Norway’s participation in the programmes in the period 2002–2008 shows that it has entailed considerable benefits for Norwegian research. 
Kunnskapsdepartementets evaluering av norsk deltakelse i rammeprogrammene i perioden 2002 til 2008 viser at den gir godt utbytte for norsk forskning.
Norwegian researchers perform particularly well in fields such as climate, energy and food, and Norwegian small and medium-sized enterprises also take part. 
Norske forskere gjør det særlig godt på fagfelter som klima, energi og mat, og norske små og mellomstore bedrifter deltar i programaktivitetene.
We have started preparations for FP8. 
Vi har startet forberedelsene til det 8. rammeprogram for forskning.
The planning of the next programme will begin in earnest in 2011. 
Planleggingen av det neste programmet starter for alvor i 2011.
It is important for us to present our priorities for the new programme at an early stage. 
For oss er det viktig å gå tidlig ut med våre prioriteringer for et nytt program.
We must focus our efforts in a way that meets Norwegian, European and global needs. 
Vi må ha en satsing som treffer både norske, europeiske og globale behov.
The Ministry of Education and Research has initiated a broad consultation with the Norwegian research communities, the regional health authorities and the business sector, and is in dialogue with the other Nordic countries on this matter. 
Kunnskapsdepartementet har nå satt i gang en bred konsultasjon med de norske forskningsmiljøene, helseforetakene og næringslivet, og har en dialog også med de øvrige nordiske landene om dette.
Through the EEA Agreement, Norway is also taking part in the EU’s Lifelong Learning Programme (LLP). 
Gjennom EØS-avtalen deltar Norge også i EUs program for livslang læring – LLP.
This covers pre-schools and schools, including vocational training, higher education and adult education. 
Det omfatter alt fra barnehage og skole inkludert yrkesopplæring, høyere utdanning og voksnes læring.
Our participation in this programme gives Norwegian pupils, students, teachers and others involved in education the opportunity to apply for grants for visits abroad for individuals or groups and for cooperation with one or more partners from another country. 
Vår deltagelse i dette programmet gir norske elever så vel som studenter, lærere og andre involvert i utdanning mulighet for støtte til opphold i utlandet for enkeltindivider og grupper, og også til utdanningssamarbeid med en eller flere utenlandske partnere.
The treaty on maritime delimitation and cooperation in the Barents Sea and the Arctic Ocean was signed in Murmansk on 15 September. 
Avtalen om maritim avgrensning og samarbeid i Barentshavet og Polhavet ble som kjent undertegnet i Murmansk 15. september.
It will be submitted to the Storting and the Russian Duma for ratification before entering into force. 
Den vil bli forelagt Stortinget og den russiske Statsdumaen for godkjenning før den kan tre i kraft.
I will therefore revert to the Storting in connection with the submission of the proposition. 
Jeg vil derfor komme tilbake til Stortinget i forbindelse med fremleggelsen av proposisjonen.
The treaty has a firm basis in international law and creates predictability and stability for the exercise of authority and jurisdiction over resources in the previously disputed area. 
Avtalen er trygt forankret i folkeretten og skaper forutsigbarhet og stabilitet for myndighetsutøvelse og råderett over ressursene i det tidligere omstridte området.
The treaty has aroused considerable interest within and outside Europe as an illustration of how states in the north follow the guidance provided by international law to resolve outstanding issues. 
Avtalen vekker betydelig interesse i og utenfor Europa, som en illustrasjon på hvordan stater i nord følger folkerettens anvisninger i løsningen av utestående spørsmål.
We can now concentrate our efforts on strengthening local cross-border cooperation with Russia and developing our cooperation on the northern sea areas. 
Vi kan nå konsentrere våre anstrengelser om å styrke det grensenære samarbeidet med Russland og utbygge samarbeidet i havområdene i nord.
In Oslo earlier this month, Foreign Minister Lavrov and I signed another agreement – on a local border traffic regime between Norway and Russia. 
Tidligere denne måneden her i Oslo undertegnet utenriksminister Lavrov og jeg en annen avtale mellom Norge og Russland, avtalen om forenklet grensepassering for grenseboere.
This is an arrangement that the Schengen Agreement has paved the way for. 
Dette er en ordning Schengen-avtalen legger spesielt til rette for.
The agreement is the latest in a series of measures to simplify crossing the Norwegian–Russian border. 
Avtalen er det hittil siste i en rekke tiltak for å lette kryssing av den norsk-russiske grensen.
When it comes into force, it will enable people living up to 30 kilometres from the border to apply for a local border traffic permit. 
Den innebærer, når den trer i kraft, at beboerne i norsk og russisk grenseområde i en utstrekning på 30 kilometer kan få utstedt et grenseboerbevis.
This will allow the holder to cross the border and stay in the border area of the other country without a visa for up to 15 days at a time. 
Det gir anledning til å krysse grensen og oppholde seg i nabolandets grenseområde uten krav om visum i opptil 15 dager.
However, the local border traffic permit will not confer the right to take employment in the border area of the other country. 
Grenseboerbeviset vil ikke gi rett til å ta arbeid i den andre stats grenseområde.
Both of these agreements with Russia ensure greater predictability and clearer rules in the north and help to further bridge the divide between east and west. 
Begge disse avtalene med Russland skaper økt forutsigbarhet og kjøreregler i nord og bidrar til at skillet mellom øst og vest ytterligere viskes ut.
What used to be the border between NATO and the Soviet Union is now an area where cross-border development and cooperation are flourishing, even more so now that we have reached agreement on maritime delimitation. 
Det som tidligere var grensen der NATO møtte Sovjetunionen, er et område der utvikling og samarbeid over grensen skyter fart – nå også med enighet om grense til havs.
Establishing joint rules and finding joint solutions between states can be a painful process. 
Å etablere kjøreregler og felles løsninger mellom stater kan være smertefullt.
It took us 40 years to reach agreement on maritime delimitation. 
Å komme til enighet om delelinjeavtalen tok 40 år.
Such processes entail making extensive compromises and striking a good balance between various considerations. 
Å finne felles regler og løsninger krever gjerne omfattende kompromisser og balanse mellom ulike hensyn.
Developments in the EU in recent years have increased tensions between different countries and between different needs. 
Utviklingen i EU over de siste årene har skapt eller forsterket spenninger mellom land og mellom behov.
It is a challenging task for 27 countries to reach agreement on common policy that affects the everyday lives of half a billion Europeans. 
Det er krevende når 27 land skal bli enige om felles politikk som får betydning for hverdagen til en halv milliard europeere.
It is particularly challenging when complex solutions need to be found in a very short space of time, as was the case with the rescue package for Greece. 
Det er krevende når omfattende løsninger må på bordet umiddelbart, slik som krisepakken til Hellas.
Therefore we will do what we can to this end. 
Derfor vil vi gjøre det vi kan for å bidra.
Biannual address to the Storting on important EU and EEA matters 
Redegjørelse for Stortinget om EU/EØS-saker
The Storting, Oslo, 22 April 2008 
Stortinget, 22. april 2008
One of the main objectives of the biannual address on EU and EEA matters is to reflect on important developments in Europe that affect Norway. 
Et hovedformål med denne redegjørelsen om EU- og EØS-saker er å reflektere over sentrale utviklingstrekk i Europa som berører Norge.
My task today is to highlight some of the major issues on the agenda in Norway’s relations with the EU, and to discuss EEA issues of particular relevance for Norway. 
Oppgaven er å løfte frem noen av de store sakene på dagsorden i Norges forhold til EU, og gi en nærmere omtale av aktuelle EØS-saker av særlig betydning for Norge.
Norway and the EU enjoy good, close relations. 
Forholdet mellom Norge og EU er nært og godt.
The visit of the President of the European Commission, José Manuel Barroso, at the end of February bore witness to this. 
Besøket av presidenten for Europakommisjonen José Manuel Barroso i slutten av februar understreket dette.
Norway shares the EU’s ambitions in a number of key areas – including climate change, which I will return to later. 
Norge deler ambisjoner med EU innen en rekke sentrale områder – som i klimaspørsmål, noe jeg kommer tilbake til.
There is a breadth in our relations with the EU that is not always apparent. 
Det er en bredde i vårt forhold til EU som ofte ikke kommer frem.
I believe our debate on Europe would be more constructive and less polarised if we could make this fact clearer. 
Jeg tror at vår europadebatt vil bli bedre og mer nyansert om denne bredden kommer til syne.
And I hope that I can play a part in doing so through these addresses to the Storting. 
Det er mitt håp at disse redegjørelsene kan gi et bidrag til dette.
We have a structural overview over the aspects of our relations with the EU that are regulated by the EEA Agreement. 
Vi har en strukturell oversikt over de deler av vårt forhold til EU som er regulert av EØS-avtalen.