natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Financial Crisis Commission, which today has delivered its report to Minister of Finance Sigbjørn Johnsen, proposes a number of measures to address the lessons from the international financial crisis. 
Finanskriseutvalget, som i dag har avlevert sin utredning til finansminister Sigbjørn Johnsen, foreslår en rekke tiltak som følge av erfaringene fra den internasjonale finanskrisen.
Efforts to secure financial stability must assume that the character of the next financial crisis may be very different from the current crisis. 
Arbeidet for å sikre finansiell stabilitet må baseres både på at den neste finanskrisens karakter kan være svært forskjellig fra denne krisen.
Taxes and fees should supplement the toolbox of regulation and supervision. 
Skatter og avgifter bør supplere regulering og tilsyn.
Many countries have already introduced such fees. 
Mange land rundt oss har allerede innført denne typen avgifter.
The Norwegian financial market regulation has contributed to Norwegian financial institutions faring relatively well through the financial crisis. 
Den norske reguleringstradisjonen overfor finansmarkedene har bidratt til at norske finansinstitusjoner klarte seg relativt godt gjennom finanskrisen.
In Norway, the economy is growing and the institutions in the financial sector are sound. 
I Norge er den økonomiske utviklingen god, og finans¬institusjonene er solide.
The crisis has demonstrated the need to strengthen consumer protection in financial markets and to make it easier for consumers to make good investment decisions. 
Krisen har vist at det er behov for å styrke forbrukervernet i finansmarkedene og å gjøre det enklere for forbrukerne å treffe gode investeringsbeslutninger.
In this area the Commission i.a. puts forward proposals for better information to consumers, measures to improve consumers’ legal protection and a clearer responsibility for supervisory authorities to safeguard consumers’ interests and rights in financial markets. 
Utvalget legger på dette området fram forslag om blant annet bedre informasjon til forbrukerne, tiltak for bedre rettsvern og et tydeligere ansvar for tilsynsmyndighetene for å ivareta forbrukernes interesser og rettigheter i finansmarkedene.
“Many of the choices consumers need to make in financial markets differ substantially from the choices in other areas of life. 
– Valgene forbrukerne tar i finansmarkedene skiller seg fra valg i andre markeder.
Choices regarding pension savings, loans for house purchases and securities investments may involve substantial risk to the individual, and there is little room for learning by “trial and error.” 
Pensjons-sparing, lån til boligkjøp og verdipapirinvesteringer kan medføre stor risiko for den enkelte, og det er sjelden rom for «prøving og feiling».
This gives Norwegian authorities a solid basis for further work to promote financial stability, and to ensure that Norway is well positioned against future financial crises. 
Det gir norske myndigheter en plattform for videre arbeid med å sikre finansiell stabilitet og gjøre Norge bedre rustet mot nye finanskrise.
Financial markets in the Nordic area are largely integrated and are in many ways a natural and appropriate common regulation area. 
Norsk finansnæring er i stor grad del av en nordisk næring.
Norwegian authorities should take the initiative to establish a broader Nordic cooperation on financial market regulation and supervision. 
Norske myndigheter bør ta initiativ til å etablere et utvidet nordisk samarbeid om finansmarkeds¬regulering og tilsyn.
Press release from the Ministry of Finance 
Pressemelding fra Finansdepartementet
Press release from the chairperson of the committee: Report on cost-benefit analysis 
Pressemelding fra utvalget: Utredning om samfunnsøkonomiske analyser
An expert committee charged with reviewing the cost-benefit guidelines in Norway is today submitting its report to the Minister of Finance, Sigbjørn Johnsen. 
Et ekspertutvalg som har gjennomgått rammeverket for samfunnsøkonomiske analyser i Norge, leverer i dag sin rapport til finansminister Sigbjørn Johnsen.
The Committee was appointed on 18 February 2011, and has been chaired by Kåre P. Hagen, Professor Emeritus, Norwegian School of Economics. 
Utvalget ble oppnevnt 18. februar 2011 og har vært ledet av professor emeritus Kåre P.
- I am pleased that the Committee is unanimous in its recommendations. 
- Jeg er glad for at utvalget er enstemmig i sine tilrådinger.
Economic analysis may provide an improved basis for prioritising the limited resources of society. 
I prioritering av samfunnets knappe ressurser kan samfunnsøkonomiske analyser gi et bedre beslutningsgrunnlag.
An economics update should stimulate more and better use of economic analysis in making such prioritisation decisions, says Professor Hagen. 
En faglig oppdatering bør kunne stimulere til mer og bedre bruk i prioriteringssammenheng, sier Hagen.
The recommendations of the Committee 
Utvalgets tilrådinger
The Committee endorses the fundamental economic analysis principles outlined in the NOU 1997: 27 Green Paper; Cost-Benefit Analysis. 
Utvalget slutter seg til de grunnleggende prinsipper for samfunnsøkonomisk analyse som ble trukket opp i NOU 1997: 27 Nytte-kostnadsanalyse.
The Committee is making close to 50 recommendations. 
Utvalget har nærmere 50 tilrådingspunkter.
The following recommendations, which deviate from earlier practice, merit special mention: 
Følgende tilrådinger som avviker fra tidligere praksis, trekkes fram:
It is recommended, on a general basis, that the utility of time and the value of a statistical life (VSL) be subject to real price adjustment, corresponding to the real growth in GDP per capita. 
Det tilrås generelt at nytten av tid og verdien av et statistisk liv (VSL) realprisjusteres tilsvarende realveksten i BNP per innbygger.
Thus far, it has not been common practice to subject the utility of time and the value of a statistical life to real price adjustment. 
Inntil nå har vanligvis nytten av tid og et statistisk liv ikke vært realprisjustert.
It is recommended that the real risk-adjusted, pre-tax discount rate for normal public sector investments, like for example transportation investments, remain fixed at 4 percent for the first 40 years. 
Reell risikojustert kalkulasjonsrente for normale offentlige tiltak før skatt, som for eksempel et samferdselstiltak, tilrås satt til 4 prosent for de første 40 år.
Thereafter, the recommendation is to apply a discount rate of 3 percent to effects over the subsequent 35 years, from 40 to 75 years into the future. 
Deretter tilrås en kalkulasjonsrente på 3 prosent for virkninger de neste 35 år fra 40 til 75 år fram i tid.
After 75 years, the discount rate should be 2 percent. 
Etter 75 år settes renten til 2 prosent.
It is recommended that the usual analysis period for road projects be increased from 25 to 40 years. 
Den vanlige analyseperioden for veiprosjekter anbefales økt fra 25 til 40 år.
Any residual value after 40 years should be based on future utility, and not on estimated accounting values based on costs as per the investment date. 
Eventuelle restverdier etter 40 år baseres på fremtidig nytte og ikke på beregnede regnskapsverdier med basis i kostnadene på investeringstidspunktet.
However, the Committee cautions against so-called double counting of potential utility. 
Men utvalget advarer også mot såkalt dobbeltelling av mulige nytteeffekter.
As a main rule, price changes in the property market as the result of transportation investments will, for example, represent only a redistribution of the original direct utility of such investment. 
I utgangspunktet er for eksempel prisendringer i eiendomsmarkedet som følge av et transporttiltak kun en omfordeling av den opprinnelig direkte nytten av tiltaket.
Consequently, including both effects in the analysis will amount to double counting. 
Det vil derfor utgjøre dobbeltelling å ta med begge effektene i analysen.
The Committee also proposes that greenhouse gas emissions be priced equally for purposes of all analysis. 
Utvalget foreslår også at klimagassutslipp prises likt i alle analyser.
If Norwegian targets are related to the contribution to global emissions caused by Norway, the carbon price trajectory should be based on the future quota prices of the EU. 
Om norske mål er knyttet til de globale utslipp Norge forårsaker, bør karbonprisbanen baseres på EUs framtidige kvotepriser.
Eventually, the trajectory should approach, over time, a trajectory in line with the UN target of limiting global warming to two degrees centigrade. 
Etter hvert bør banen over tid nærme seg en bane i tråd med FNs mål om maksimalt to graders global oppvarming.
If the targets concern domestic emission reductions, the carbon price trajectory should be based thereon. 
Om målene gjelder innenlandske utslippsreduksjoner, bør karbonprisbanen baseres på dette.
In addition, we propose that one may, for certain projects, perform sensitivity calculations assuming a two-degree trajectory for all years. 
I tillegg foreslår vi at det for enkelte prosjekter kan gjennomføres sensitivitetsberegninger der en legger til grunn en togradersbane for alle år.
Supplementary analysis of investments specifically targeting the safety of children may apply a level equivalent to twice the VSL of the general population. 
I analyser av tiltak spesielt rettet mot barns sikkerhet kan det som en tilleggsanalyse anvendes et nivå to ganger VSL for den generelle befolkning.
Previously, a VSL figure has only been assigned within the transportation sector, which figure has been approximately NOK 30 million. 
Tidligere har en bare hatt verdi for VSL i samferdselssektoren som har vært rundt ca 30 mill. kroner.
The Committee members were: 
Utvalget har bestått av:
Any questions relating to the Report may be directed to: 
Spørsmål i forbindelse med utredningen kan rettes til:
A broad range of measures must be employed to improve competitiveness and ensure the efficient use of resources. 
Dette arbeidet må skje over et bredt område ved å styrke konkurranseevnen slik at ressursene utnyttes effektivt.
Norway has found that tax reforms can have a positive effect on the economy. 
Norge har gode erfaringer med at skattereformer kan gi positive resultater for økonomien.
Tax-system design and robustness play an important role. 
Skattesystemets utforming og robusthet spiller en viktig rolle.
The closer integration of markets as a result of globalisation has motivated various countries to amend their tax rules. 
Økt globalisering, med tettere integrerte markeder, har medvirket til at mange land har endret skattereglene.
Internationally, there is a trend towards combining lower corporate tax rates with measures to prevent undesirable cross-border adjustments. 
Det er en internasjonal trend i retning av lavere selskapsskattesatser og tiltak for å demme opp for uønskede tilpasninger over landegrensene.
The purpose of the tax commission is to ensure that Norway maintains a robust tax system that is better equipped to deal with the international mobility of tax bases. 
Målet med utredningen er å sikre at Norge i årene som kommer har et robust skattesystem som er tilpasset stor internasjonal mobilitet av skattegrunnlag.
The tax system must also contribute to the future financing of the welfare system and make it attractive to invest and create jobs in Norway. 
Skattesystemet må også framover bidra til at velferdsordningene kan opprettholdes, samtidig som det skal være attraktivt å investere og skape arbeidsplasser i Norge.
The emphasis of the 1992 tax reform was on equal tax treatment, broad tax bases and low rates, with a particular focus on corporate and capital taxation. 
I skattereformen 1992 ble det lagt vekt på skattemessig likebehandling, brede grunnlag og lave satser, med særlig oppmerksomhet rettet mot bedrifts- og kapitalbeskatningen.
These guiding principles were also followed in the 2006 tax reform. 
Disse retningslinjene ble videreført gjennom skattereformen 2006.
The theoretical foundation and close integration of different parts of the tax system have produced a robust, stable tax system and reduced tax-adjustment incentives. 
Det prinsipielle grunnlaget og den sterke integrasjonen mellom ulike deler av skattesystemet har gitt et robust og stabilt skattesystem og redusert motivene for skattetilpasninger.
The positive features of the tax system are believed to have helped Norway to maintain relatively high overall tax rates compared to other countries without incurring higher economic costs. 
De gode egenskapene ved skattesystemet antas å ha bidratt til at Norge kan ha et høyere samlet skattenivå enn andre land, men uten tilsvarende høyere realøkonomiske kostnader.
The 1992 reform followed an international trend of broadening tax bases and reducing tax rates. 
1992-reformen føyde seg inn i en internasjonal trend hvor skattegrunnlag ble utvidet og skattesatser redusert.
Norway went further than many other countries. 
Norge gikk lengre enn mange andre land.
The corporate tax rate was reduced from 50.8 per cent to 28 per cent. 
Selskapsskattesatsen ble redusert fra 50,8 prosent til 28 prosent.
Norway is a small, open economy in which capital flows relatively freely across borders. 
Norge er en liten økonomi der kapital flyter relativt uhindret over grensene.
The required return on investments will thus be determined by the international capital market. 
Avkastningskravet på investeringene bestemmes da på det internasjonale kapitalmarkedet.
The Norwegian corporate tax rate of 28 per cent has remained unchanged since 1992. 
Den norske selskapsskattesatsen på 28 prosent har vært uendret siden 1992.
At the same time, the average corporate tax rate in the EU27 has fallen from 35.3 per cent in 1995 to 23.5 per cent in 2012. 
Samtidig har gjennomsnittlig selskapsskattesats i de 27 EU-landene falt fra 35,3 prosent i 1995 til 23,5 prosent i 2012.
The effective corporate tax rate (taxes paid as a percentage of the company's actual earnings), has also fallen, although not by as much because rate reductions have often been combined with base-broadening. 
Den effektive selskapsskattesatsen (betalt skatt som andel av selskapets reelle overskudd) er også redusert, om ikke like mye fordi satsreduksjoner ofte har blitt kombinert med grunnlagsutvidelser.
Corporate tax as a share of GDP has fluctuated around 3 per cent in the EU27 in the same period. 
I EU-27 har selskapsskatten målt som andel av BNP variert rundt 3 prosent i den samme perioden.
Differences in corporate taxes between countries allow multinational enterprises (MNEs) to engage in profit-shifting – using deductions and transfer pricing to shift profits from high-tax to low-tax countries. 
Forskjeller i bedriftsbeskatningen mellom land skaper tilpasningsmuligheter for multinasjonale selskaper, som kan bruke fradrag og internprising til å flytte overskudd fra høyskatteland til lavskatteland.
For example, the part of an MNE located in a high-tax country may take out a loan to finance other parts of the MNE, while equity is concentrated in countries with low corporate tax rates. 
Eksempelvis kan den delen av konsernet som befinner seg i land med høy skattesats, ta opp lån for å finansiere andre deler av konsernet, mens egenkapitalen konsentreres i land med lav selskapsskatt.
Transfer pricing includes the pricing of services and intellectual property rights in transactions within MNEs. 
Internprising omfatter prising av blant annet tjenester og immaterielle rettigheter ved transaksjoner mellom selskaper i samme konsern.
For tax purposes, the price should be set at the estimated market price, i.e. the price two independent parties would set (the arm's length principle), but this may be difficult to do in practice. 
For skatteformål skal prisen fastsettes til anslått markedspris, dvs. den prisen to uavhengige aktører ville fastsatt (armlengdesprisnippet), men i praksis kan det være krevende å fastsette en slik markedspris.
The corporate tax base has also changed in many countries. 
Også skattegrunnlaget for selskapene endres i mange land.
More countries are combining reduced corporate tax rates with measures to prevent the tax base from being undermined by MNEs. 
Stadig flere kombinerer redusert selskapsskattesats med tiltak for å motvirke at skattegrunnlagene uthules av selskapenes internasjonale virksomhet.
Several countries have also shifted the tax burden from income taxes to consumption taxes. 
I mange land har det samtidig skjedd en viss dreining av skattebyrden fra inntektsskatter til forbruksskatter.
"Tax Policy Reform and Economic Growth" (OECD 2010) discusses how shifting the tax burden between different taxes can promote increased growth and welfare. 
I studien "Tax Policy Reform and Economic Growth" (OECD 2010) drøfter OECD hvordan endret vektlegging av ulike skattarter kan bidra til økt vekst og velferd.
The OECD argued that such a tax shift can be growth-enhancing in the long term. 
OECD argumenterer for at slike skatteskift kan være vekstfremmende på lang sikt.
According to the report, it is first and foremost corporate taxes that are most harmful to economic growth. 
Ifølge rapporten er det først og fremst selskapsskatten som virker hemmende på økonomisk vekst.
Changes in international conditions make it necessary to consider the Norwegian tax rules in general, and corporate tax in particular. 
Endringer i de internasjonale rammebetingelsene gir behov for å vurdere de norske skattereglene generelt og selskapsskatten spesielt.
The commission is also to examine whether the taxation of companies is well adapted to international developments. 
Utvalget skal vurdere om beskatningen av selskaper er godt nok tilpasset den internasjonale utviklingen.
The commission is to consider whether the corporate tax rate should be changed. 
Utvalget skal herunder vurdere om selskapsskattesatsen bør endres.
A change in the corporate tax rate must be evaluated by reference to the rest of the tax system, in terms of both revenue and organisational structure. 
En endret selskapsskattesats må både proveny- og systemmessig vurderes i sammenheng med det øvrige skattesystemet.
The commission must consider the effects of the proposed solutions, check whether they will be robust and examine how adverse adaptations to the new legislation can be avoided. 
Utvalget må vurdere virkninger av foreslåtte løsninger, om disse vil være robuste og hvordan en kan unngå uheldige tilpasninger.
The commission must provide an overview of the measures that have been implemented in other countries. 
Utvalget skal gi en oversikt over tiltak som er iverksatt i andre land.
The commission must also consider whether the difference in the tax treatment of debt and equity held by foreign investors creates room for tax avoidance and, if so, consider counter-measures. 
Utvalget skal vurdere om forskjellen i skattemessig behandling av gjeld og egenkapital fra utenlandske eiere skaper rom for tilpasninger, og i så fall vurdere tiltak.
The commission is to examine the possibility of protecting Norwegian corporate taxation by treating debt and equity equally, either by removing the right to deduct interest expenses from corporate tax (referred to as Comprehensive Business Income Tax - CBIT), or by granting companies deductions for the alternative return on equity (referred to as Allowance for Corporate Equity - ACE). 
Utvalget skal vurdere om et tiltak for å beskytte det norske selskapsskattegrunnlaget kan være å likebehandle gjeld og egenkapital; enten ved å fjerne retten til å trekke fra renteutgifter i selskapsskatten i sin helhet (såkalt Comprehensive Business Income Tax - CBIT) eller ved å gi selskapene fradrag for alternativ avkastning av egenkapitalen (såkalt Allowance for Corporate Equity - ACE).
Belgium and Italy have introduced variants of ACE. 
Belgia og Italia har innført varianter av ACE.
The exemption method excludes corporate dividends and gains from taxation. 
Fritaksmetoden sikrer at aksjeutbytte og gevinster mellom selskaper er fritatt for skatt.
The exemption method does not apply to shares in companies registered in low-tax countries outside the EEA or portfolio investments outside the EEA. 
Fritaksmetoden gjelder ikke aksjer i selskap i lavskatteland utenfor EØS og porteføljeinvesteringer utenfor EØS.
The commission is requested to discuss whether greater emphasis should be placed on less mobile tax bases. 
Utvalget bes drøfte hvorvidt en bør legge større vekt på mindre mobile skattegrunnlag.
The overall taxation of real property in Norway is low, both compared to the taxation of other capital and compared to the taxation of real property in many other countries. 
Den samlede beskatningen av fast eiendom er lav i Norge, både sammenlignet med annen kapital og sammenlignet med mange andre land.
The purpose of the commission is not to consider the taxation of real property. 
Formålet med denne utredningen er ikke å vurdere beskatningen av fast eiendom.
Tax policies should be designed so that the costs of taxation are low. 
Skatte- og avgiftsreglene bør utformes slik at de samfunnsøkonomiske kostnadene ved beskatning er lave.
The tax base should capture actual income. 
Det er et mål at skattegrunnlagene fanger opp faktiske inntekter.
This is important both for efficiency and redistributive reasons. 
Det er viktig både av effektivitets- og fordelingsårsaker.
It is also necessary that the tax system works satisfactorily as an automatic stabiliser of the economy. 
Det er også nødvendig for at skattesystemet skal virke tilfredsstillende som automatisk stabilisator i økonomien.
The tax system, in combination with the social security system, must provide strong incentives to choose work rather than social security benefits. 
Skattesystemet, i kombinasjon med trygdesystemet, må gi gode insentiver til å velge arbeid framfor trygd.
This consideration should also be emphasised. 
Dette hensynet skal også vektlegges.
Taxation, together with the social security system and an economic policy of full employment, helps to reduce income inequality. 
Skattesystemet skal, sammen med blant annet trygdesystemet og en økonomisk politikk for full sysselsetting, bidra til utjevning av inntektsforskjeller.
The commission is to consider effects on income distribution, and discuss how its proposals meet redistributive aims. 
Utvalget skal vurdere virkninger på inntektsfordelingen, og anvise hvordan ulike ambisjoner for fordeling kan ivaretas i utvalgets forslag.
The commission must discuss administrative consequences. 
Utvalget skal drøfte administrative konsekvenser.
The commission's proposals must take into account Norway's international obligations. 
Ved utformingen av forslag må utvalget ta hensyn til Norges internasjonale forpliktelser.
The commission's proposals should be approximately revenue-neutral. 
Utvalget skal legge til grunn at forslagene samlet sett bør være om lag provenynøytrale.
The commission is not requested to consider the special tax regimes for petroleum and power companies, and can assume that revenue from these schemes will remain unchanged. 
Utvalget bes ikke spesielt om å vurdere særskatteregimene for petroleums- og kraftselskaper, og kan legge til grunn at provenyet opprettholdes innenfor disse ordningene.
The commission's report must present analyses of how changes to the tax system will affect economic decisions and thus resource use, employment, tax revenue and redistribution in both the short and long term. 
Utredningen skal presentere analyser av hvordan endringer i skattesystemet påvirker økonomiske beslutninger og dermed ressursbruk, arbeidstilbud, skatteinntekter og fordeling både på kort og lang sikt.
The commission is to examine how the changes will affect production and growth. 
Utvalget skal herunder vurdere hvordan endringene påvirker verdiskaping og vekst.
The commission must give particular emphasis to empirical analysis of the proposals. 
Utvalget skal særlig legge vekt på empirisk analyse av forslagene.
The commission is to take into account developments in corporate tax theory, for instance by drawing on external expertise. 
Utvalget skal gjøre seg kjent med den faglige utviklingen internasjonalt innenfor selskapsbeskatningen, bl.a. ved å trekke på ekstern ekspertise.