natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Cyromazine is a pharmacologically active substance in veterinary medicine. 
Cyromazin er et farmakologisk virksomt stoff som brukes innen veterinærmedisin.
It recommended lowering the MRLs for head cabbage, linseed, rape seed, mustard seed, gold of pleasure, sugar beet (root), swine (meat, fat, liver and kidney), bovine (meat, liver and kidney), sheep (meat, liver and kidney) and goat (meat, liver and kidney). 
Den anbefalte å senke grenseverdiene for hodekål, linfrø, rapsfrø, sennepsfrø, oljedodre, sukkerbete (rot), svin (kjøtt, fett, lever og nyrer), storfe (kjøtt, lever og nyrer), sau (kjøtt, lever og nyrer) og geit (kjøtt, lever og nyrer).
In the context of a procedure for the authorisation of the use of a plant protection product containing the active substance chlorantraniliprole on beetroot, carrots, celeriac, horseradish, Jerusalem artichokes, parsnips, parsley root, salsify, swedes, turnips and other root and tuber vegetables (except sugar beet and radishes), an application was submitted in accordance with Article 6(1) of Regulation (EC) No 396/2005 for modification of the existing MRLs. 
Innenfor rammen av framgangsmåten for godkjenning av bruk av et plantefarmasøytisk produkt som inneholder det aktive stoffet klorantraniliprol på rødbeter, gulrøtter, knollselleri, pepperrot, jordskokker, pastinakker, rotpersille, havrerot, kålrot, nepe og andre rot- og knollvekster (unntatt sukkerbete og reddiker) er det i henhold til artikkel 6 nr. 1 i forordning (EF) nr. 396/2005 inngitt en søknad om endring av de gjeldende grenseverdiene.
As regards tebuconazole in plums, garlic, onions, sweet corn, globe artichokes, dry beans, peanuts, soya bean, cotton seed, hops and mammalian edible offal, the Codex Alimentarius Commission (CAC)( ) adopted Codex MRLs (CXLs) for tebuconazole. 
Når det gjelder tebukonazol i plommer, hvitløk, kepaløk, sukkermais, artisjokker, tørkede bønner, jordnøtter, soyabønner, bomullsfrø, humle og spiselig slakteavfall fra pattedyr, fastsatte Codex Alimentarius-kommisjonen( ) CXL-grenseverdier for tebukonazol.
( ) Codex Committee on Pesticide Residues reports available on:http://www.codexalimentarius.org/download/report/777/REP12_PRe.pdfJoint FAO/WHO food standards programme Codex Alimentarius Commission. 
( ) Rapporter utarbeidet av Codex-komiteen for rester av plantevernmidler finnes på: http://www.codexalimentarius.org/download/report/777/REP12_PRe.pdfJoint FAO/WHO food standards programme Codex Alimentarius Commission.
cyromazine and fenpropidin: all products; 
cyromazin og fenpropidin: alle produkter,
oxamyl: all products except peppers; 
oksamyl: alle produkter unntatt paprika,
tebuconazole: wine and all other products except apples, pears, cherries, peaches, table and wine grapes, and Chinese cabbage. 
tebukonazol: vin og alle andre produkter unntatt epler, pærer, kirsebær, ferskener, borddruer, vindruer og kinakål.
the columns for cyromazine and oxamyl are replaced by the following: 
Kolonnene for cyromazin og oksamyl skal lyde:
0,01 (*) (+) 
0,01 (*) (+)
Stem vegetables ( fresh ) 
Stengelgrønnsaker (friske)
The Authority recommended lowering the MRLs for blueberries, currants (red, black and white), elderberries, gooseberries, kiwi, potatoes, garlic, shallots, tomatoes, peppers, aubergines, cucumbers, gherkins, courgettes, sweet corn, lamb’s lettuce, cress, land cress, rocket, rucola, red mustard, leaves and sprouts of Brassica spp., witloof, beans (fresh, without pods), asparagus, fennel, poppy seed, sunflower seed, rape seed, soya bean, cotton seed, barley grain, buckwheat grain, maize grain, millet grain, oats grain, rice grain, rye grain, sorghum grain, wheat grain, sugar beet (roots), poultry meat, cattle milk, sheep milk and goat milk. 
Myndigheten anbefalte å sende grenseverdien for restmengder for blåbær, solbær, hvitrips og rødrips, hyllebær, stikkelsbær, kiwi, poteter, hvitløk, sjalottløk, tomater, paprika, eggplanter, agurker, sylteagurker, mandelgresskar, sukkermais, vårsalat, karse, vårkarse, salatsennep, rucola, sareptasennep, blader og spirer av Brassica spp., salatsikori, bønner (friske, uten belg), asparges, fennikel, valmuefrø, solsikkefrø, rapsfrø, soyabønne, bomullsfrø, byggkorn, bokhvetekorn, maiskorn, hirsekorn, havrekorn, riskorn, rugkorn, sorghumkorn, hvetekorn, sukkerbete (røtter), fjørfekjøtt, melk fra storfe, sau og geit.
0,01 (*) (+ ) 
0,01 (*) (+ )
Leaves and sprouts of Brassica spp, including turnip greens (Mizuna, leaves of peas and radish and other babyleaf crops, including brassica crops (crops harvested up to 8 true leaf stage), kohlrabi leaves) 
Blader og spirer av Brassica spp., herunder nepeblader (mizuna, erteblader, reddikblader og andre unge spirer, herunder Brassica (høstet opp til bladstadium 8), knutekålblader)
Poultry -chicken, geese, duck, turkey and Guinea fowl-, ostrich, pigeon 
Fjørfe – kylling, gås, and og kalkun og perlehøns – struts, due
on the monitoring and reporting of antimicrobial resistance in zoonotic and commensal bacteria 
om overvåking og rapportering av antimikrobiell resistens hos zoonotiske og kommensale bakterier
Having regard to Directive 2003/99/EC of the European Parliament and of the Council of 17 November 2003 on the monitoring of zoonoses and zoonotic agents, amending Council Decision 90/424/EEC and repealing Council Directive 92/117/EEC( ), and in particular Article 7(3) and the fourth subparagraph of Article 9(1) thereof, 
under henvisning til europaparlaments- og rådsdirektiv 2003/99/EF av 17. november 2003 om overvåking av zoonoser og visse zoonotiske smittestoffer, om endring av rådsvedtak 90/424/EØF og om oppheving av rådsdirektiv 92/117/EØF( ), særlig artikkel 7 nr. 3 og artikkel 9 nr. 1 fjerde ledd, og
Directive 2003/99/EC provides that Member States are to ensure that monitoring provides comparable data on the occurrence of antimicrobial resistance (AMR) in zoonotic agents and, in so far they present a threat to public health, other agents. 
I henhold til direktiv 2003/99/EF skal medlemsstatene sikre at det ved overvåking hentes inn sammenlignbare opplysninger om forekomsten av antimikrobiell resistens hos zoonotisk smittestoffer og, i den grad de utgjør en trussel mot folkehelsen, andre smittestoffer.
Directive 2003/99/EC also provides that Member States are to assess the trends and sources of AMR in their territory and transmit to the Commission every year a report covering data collected in accordance with that Directive. 
I henhold til direktiv 2003/99/EF skal medlemsstatene også vurdere tendenser for og kilder til antimikrobiell resistens på deres territorium og hvert år oversende Kommisjonen en rapport om opplysninger som er samlet inn i samsvar med nevnte direktiv.
In the Communication of 15 November 2011 from the Commission to the European Parliament and the Council — Action Plan against the rising threats from Antimicrobial Resistance( ), the Commission proposes to put in place a five-year action plan to fight against AMR based on 12 key actions, including strengthened surveillance systems on AMR. 
I Kommisjonens melding av 15. november 2011 til Europaparlamentet og Rådet — en handlingsplan for den voksende trusselen fra antimikrobiell resistens( ) — foreslår Kommisjonen å innføre en femårig handlingsplan for å bekjempe antimikrobiell resistens basert på tolv grunnleggende tiltak, herunder å styrke systemer for overvåking av antimikrobiell resistens.
In the Council Conclusions of 22 June 2012 on the impact of antimicrobial resistance in the human health sector and in the veterinary sector — a One Health Perspective( ), that Institution calls upon the Commission to follow up on its Communication of 15 November 2011 through concrete initiatives to implement the 12 actions set out in that Communication, and to collaborate closely with the European Centre for Disease Prevention and Control (ECDC), the European Food Safety Authority (EFSA) and the European Medicines Agency (EMA) in strengthening the assessment and evaluation of the occurrence of AMR in humans, in animals and in food in the Union. 
I Rådets konklusjoner av 22. juni 2012 om virkningen av antimikrobiell resistens på menneskers og dyrs helse i et samlet helseperspektiv( ) oppfordrer Rådet Kommisjonen til å følge opp sin melding av 15. november 2011 med konkrete initiativer for gjennomføring av de tolv tiltakene som er fastsatt i nevnte melding, og til å samarbeide tett med Det europeiske senter for forebygging av og kontroll med sykdommer (ECDC), Den europeiske myndighet for næringsmiddeltrygghet (EFSA) og Det europeiske legemiddelkontor (EMA) for å styrke vurderingen og evalueringen av forekomsten av antimikrobiell resistens hos mennesker, hos dyr og i næringsmidler i Unionen.
OJ C 211, 18.7.2012, p. 2. 
EUT C 211 av 18.7.2012, s. 2.
During its plenary sitting of 11 December 2012, the Parliament adopted a Report on the Microbial Challenge — Rising threats from Antimicrobial Resistance( ). 
På sitt plenumsmøte den 11. desember 2012 vedtok Europaparlamentet en rapport om den mikrobielle utfordringen — en voksende trussel fra antimikrobiell resistens( ).
In that Report, the Parliament welcomes the Commission’s five-year action plan on tackling AMR and considers that the measures recommended in it need to be implemented as soon as possible. 
I rapporten uttrykker Europaparlamentet tilfredshet med Kommisjonens femårige handlingsplan for å bekjempe antimikrobiell resistens og anser at de anbefalte tiltakene i planen må bli gjennomført så snart som mulig.
The Parliament, in particular, calls on the Commission and the Member States to seek greater cooperation and coordination on the early detection, alert and coordinated response procedures regarding pathogenic antimicrobial resistant bacteria in humans, animals, fish and foodstuffs in order to continuously monitor the extent and growth of AMR. 
Europaparlamentet oppfordrer særlig Kommisjonen og medlemsstatene til å arbeide for større grad av samarbeid og samordning når det gjelder framgangsmåter for tidlig påvisning av, varsling av og samordnede reaksjoner mot sykdomsframkallende, antimikrobielt resistente bakterier hos mennesker, dyr og fisk samt i næringsmidler for å kontinuerlig overvåke omfanget og veksten av antimikrobiell resistens.
OJ C 77 E, 15.3.2013, p. 20. 
EUT C 77 E av 15.3.2013, s. 20.
Under its Joint FAO/WHO Food Standards Programme, the Codex Alimentarius Commission adopted, during its 34th session in Geneva, the Guidelines for the Risk Analysis of Foodborne Antimicrobial Resistance( ) which highlight AMR as a major global public health concern and a food safety issue. 
Innenfor rammen av FAO-WHOs felles program for næringsmiddelstandarder vedtok Codex Alimentarius-kommisjonen på sitt 34. møte i Genève retningslinjene for risikoanalyse av antimikrobiell resistens som overføres gjennom næringsmidler( ), der antimikrobiell resistens framheves som et stort og verdensomfattende problem for menneskers helse og for næringsmiddeltrygghet.
The use of antimicrobial agents in food-producing animals and crops is a potentially important risk factor for the selection and dissemination of AMR microorganisms and determinants from animals and food crops to humans via the consumption of food. 
Bruk av antimikrobielle stoffer i dyr og vekster bestemt til næringsmiddelproduksjon er en potensielt viktig risikofaktor når det gjelder seleksjon og spredning av antimikrobielt resistente mikroorganismer og resistensdeterminanter fra dyr og næringsmiddelvekster til mennesker gjennom inntak av næringsmidler.
CAC/GL 77-2011. 
CAC/GL 77-2011.
Those Codex Guidelines conclude, inter alia, that surveillance programmes on the prevalence of foodborne AMR provide information that is useful for all parts of the AMR risk analysis process. 
I retningslinjene fra Codex Alimentarius konkluderes det blant annet med at det gjennom programmene for overvåking av prevalensen av antimikrobiell resistens som overføres gjennom næringsmidler, framskaffes opplysninger som er nyttige i alle ledd av risikoanalyseprosessen for antimikrobiell resistens.
The methodology of surveillance programmes should be internationally harmonised as far as possible. 
Metodene som overvåkingsprogrammene baseres på, bør i størst mulig grad være internasjonalt harmoniserte.
The use of standardised and validated antimicrobial susceptibility testing methods and harmonised interpretive criteria are essential to ensure that data are comparable. 
For å sikre at opplysningene er sammenlignbare, er det av avgjørende betydning at det brukes standardiserte og validerte undersøkelsesmetoder for antimikrobiell følsomhet og harmoniserte tolkningskriterier.
The Terrestrial Animal Health Code of the World Animal Health Organisation (OIE)( ) in its Chapter 6.7 on ‘Harmonisation of National AMR Surveillance and Monitoring programmes’, underlines the need for the surveillance and monitoring of AMR in order to assess and determine the trends and sources of AMR in bacteria, to detect the emergence of new AMR mechanisms, to provide the data necessary for conducting risk analyses that are relevant to animal and human health, to provide a basis for policy recommendations for animal and human health and to provide information for evaluating antimicrobial prescribing practices and for prudent use recommendations. 
I kapittel 6.7 om harmonisering av nasjonale programmer for overvåkning og kontroll av antimikrobiell resistens i Verdens dyrehelseorganisasjons (OIE) helseregelverk for landdyr( ) understrekes behovet for overvåking og kontroll av antimikrobiell resistens for å kunne vurdere og fastslå tendenser for og kilder til antimikrobiell resistens hos bakterier, påvise forekomster av nye resistensmekanismer, hente inn nødvendige opplysninger for å gjennomføre risikoanalyser som er relevante for dyrs og menneskers helse, danne grunnlag for anbefalinger om tiltak på området dyrs og menneskers helse og skaffe opplysninger til bruk i vurdering av praksis knyttet til utskriving av antimikrobielle stoffer og i anbefalinger om hensiktsmessig bruk.
http://www.oie.int 
http://www.oie.int
On 9 July 2008, the EFSA adopted a Scientific Opinion on Foodborne antimicrobial resistance as a biological hazard( ). 
9. juli 2008 vedtok EFSA en vitenskapelig uttalelse om den biologiske faren knyttet til antimikrobiell resistens som overføres gjennom næringsmidler( ).
On 28 October 2009, the ECDC, the EFSA, the EMA and the Commission’s Scientific Committee on Emerging and Newly Identified Health Risks (SCENIHR) published a joint scientific opinion on antimicrobial resistance focused on infections transmitted to humans from animals and food (zoonoses)( ). 
28. oktober 2009 offentliggjorde ECDC, EFSA, EMA og Kommisjonens vitenskapskomité for nye og nylig påviste helserisikoer (SCENIHR) en felles vitenskapelig uttalelse om antimikrobiell resistens med fokus på infeksjoner som overføres til mennesker fra fyr og næringsmidler (zoonoser)( ).
On 5 March 2009, the EFSA adopted a scientific opinion on the assessment of the public health significance of meticillin resistant Staphylococcus aureus (MRSA)( ). 
5. mars 2009 vedtok EFSA en vitenskapelig uttalelse om vurderingen av hvilken betydning meticillinresistent Stafylococcus aureus (MRSA) har for folkehelsen( ).
On 7 July 2011, the EFSA adopted a scientific opinion on the public health risks of bacterial strains producing extended-spectrum β-lactamases (ESBL) and/or AmpC β-lactamases (AmpC) in food and food-producing animals( ). 
7. juli 2011 vedtok EFSA en vitenskapelig uttalelse om folkehelserisikoer knyttet til bakteriestammer som produserer betalaktamaser med utvidet spektrum (ESBL) og/eller AmpC-betalaktamaser (AmpC) i næringsmidler og dyr bestemt til næringsmiddelproduksjon( ).
On 3 October 2011, the EFSA adopted a technical report on EFSA approaches to risk assessment in the area of antimicrobial resistance, with an emphasis on commensal microorganisms( ). 
3. oktober 2011 vedtok EFSA en teknisk rapport om EFSAs framgangsmåter for risikovurdering med hensyn til antimikrobiell resistens, med vekt på kommensale mikroorganismer( ).
The main conclusion of all those opinions and reports is that, in view of the increasing public health concern regarding AMR, the use of harmonised methods and epidemiological cut-off values is necessary to ensure the comparability of data over time at Member State level, and also to facilitate the comparison of the occurrence of AMR between Member States. 
Den viktigste konklusjonen i alle disse uttalelsene og rapportene er at ettersom antimikrobiell resistens utgjør en stadig større fare for folkehelsen, er det nødvendig å bruke harmoniserte metoder og epidemiologiske grenseverdier for å sikre at opplysningene er sammenlignbare over tid på medlemsstatsplan, og også for å gjøre det lettere å sammenligne forekomsten av antimikrobiell resistens i forskjellige medlemsstater.
On 14 June 2012, the EFSA published a scientific report on technical specifications on the harmonised monitoring and reporting of antimicrobial resistance in Salmonella , Campylobacter and indicator commensal Escherichia coli and Enterococcus spp. bacteria transmitted through food( ). 
14. juni 2012 offentliggjorde EFSA en vitenskapelig rapport om tekniske spesifikasjoner for harmonisert overvåking og rapportering av antimikrobiell resistens hos Salmonella , Campylobacter og de kommensale indikatorbakteriene Escherichia coli og Enterococcus spp. som overføres gjennom næringsmidler( ).
On 5 October 2012, the EFSA published a scientific report on technical specifications on the harmonised monitoring and reporting of antimicrobial resistance in methicillin-resistant Staphylococcus aureus (MRSA) in food-producing animals and food( ). 
5. oktober 2012 offentliggjorde EFSA en vitenskapelig rapport om tekniske spesifikasjoner for harmonisert overvåking og rapportering av antimikrobiell resistens hos meticillinresistent Stafylococcus aureus (MRSA) hos dyr bestemt til næringsmiddelproduksjon og i næringsmidler( ).
Those scientific reports recommend detailed rules for harmonised monitoring and reporting on the prevalence of resistant microorganisms in food-producing animals and food, in particular as regards the microorganisms to be included, the origin of the isolates of the microorganisms, the number of isolates to be tested, the antimicrobial susceptibility tests to be used, the specific monitoring of MRSA and ESBL- or AmpC-producing bacteria and the collection and reporting of the data. 
Disse vitenskapelige rapportene inneholder anbefalinger om nærmere regler for harmonisert overvåking og rapportering av prevalensen av resistente mikroorganismer i næringsmidler og dyr bestemt til næringsmiddelproduksjon, særlig med hensyn til hvilke mikroorganismer som skal tas med, hvor isolatene av mikroorganismer skal stamme fra, hvor mange isolater som skal undersøkes, hvilke undersøkelser for antimikrobiell følsomhet som skal brukes, særskilt overvåking av MRSA og ESBL- eller AmpC-produserende bakterier og innsamling og rapportering av opplysninger.
The involvement of the ECDC in this work will ensure the comparison between the data of the food-producing animals and food sector and the data of the human sector. 
ECDCs medvirkning i dette arbeidet vil sikre at det blir utført en sammenligning av opplysninger fra sektoren for næringsmidler og dyr bestemt til næringsmiddelproduksjon og sektoren for menneskers helse.
In accordance with the findings of those reports and opinions, when defining the combinations of bacterial species, food-producing animal species and food products to be included in the harmonised monitoring and reporting of AMR, it is important to prioritise the most relevant from a public health perspective. 
Når det skal fastsettes hvilke kombinasjoner av bakteriearter, arter av dyr bestemt til næringsmiddelproduksjon og næringsmiddelprodukter som skal tas med i den harmoniserte overvåkingen og rapporteringen av antimikrobiell resistens, er det i samsvar med konklusjonene i disse rapportene og uttalelsene viktig å prioritere de som er mest relevante fra et folkehelsesynspunkt.
In order to minimise the burden, the monitoring should be derived as much as possible from biological samples or isolates collected in the framework of national control programmes that have already been established. 
For å redusere byrden bør overvåkingen i størst mulig grad baseres på biologiske prøver eller isolater som er samlet inn innenfor rammen av nasjonale bekjempelsesprogrammer som allerede er utarbeidet.
Regulation (EC) No 2160/2003 of the European Parliament and of the Council( ) provides that Member States are to establish national control programmes which are to include sampling for the testing of Salmonella spp. at different stages of the food chain. 
I henhold til europaparlaments- og rådsforordning (EF) nr. 2160/2003( ) skal medlemsstatene utarbeide nasjonale bekjempelsesprogrammer som skal omfatte prøvetaking for påvisning av Salmonella spp. i forskjellige ledd i næringsmiddelkjeden.
Commission Regulation (EC) No 2073/2005( ) lays down the microbiological criteria for certain microorganisms and the rules to be complied with by food business operators. 
I kommisjonsforordning (EF) nr. 2073/2005( ) er det fastsatt mikrobiologiske kriterier for visse mikroorganismer og regler som driftsansvarlige for næringsmiddelforetak skal overholde.
In particular the competent authority is to ensure that food businesses operators comply with the rules and criteria laid down in that Regulation in accordance with Regulation (EC) No 882/2004 of the European Parliament and of the Council( ). 
Vedkommende myndighet skal særlig sikre at driftsansvarlige for næringsmiddelforetak overholder reglene og kriteriene fastsatt i nevnte forordning i samsvar med europaparlaments- og rådsforordning (EF) nr. 882/2004( ).
The monitoring of AMR in Salmonella spp. should be focused on isolates obtained from the national control programmes and from the testing and verification of compliance set up by the competent authority in accordance with Article 1 of Regulation (EC) No 2073/2005. 
Overvåkingen av antimikrobiell resistens hos Salmonella spp. bør være rettet mot isolater hentet fra nasjonale bekjempelsesprogrammer og fra undersøkelser og samsvarskontroll som er iverksatt av vedkommende myndighet i samsvar med artikkel 1 i forordning (EF) nr. 2073/2005.
Regulation (EC) No 2160/2003 of the European Parliament and of the Council of 17 November 2003 on the control of salmonella and other specified food borne zoonotic agents (OJ L 325, 12.12.2003, p. 1). 
Europaparlaments- og rådsforordning (EF) nr. 2160/2003 av 17. november 2003 om bekjempelse av salmonella og andre spesifiserte zoonotiske smittestoffer som overføres gjennom næringsmidler (EUT L 325 av 12.12.2003, s. 1).
Commission Regulation (EC) No 2073/2005 of 15 November 2005 on microbiological criteria for foodstuffs (OJ L 338, 22.12.2005, p. 1). 
Kommisjonsforordning (EF) nr. 2073/2005 av 15. november 2005 om mikrobiologiske kriterier for næringsmidler (EUT L 338 av 22.12.2005, s. 1).
Regulation (EC) No 882/2004 of the European Parliament and of the Council of 29 April 2004 on official controls performed to ensure the verification of compliance with feed and food law, animal health and animal welfare rules (OJ L 165, 30.4.2004, p. 1). 
Europaparlaments- og rådsforordning (EF) nr. 882/2004 av 29. april 2004 om offentlig kontroll for å sikre at fôrvare- og næringsmiddelregelverket samt bestemmelsene om dyrs helse og velferd overholdes (EUT L 165 av 30.4.2004, s. 1).
Commission Decision 2007/407/EC( ) lays down detailed rules for monitoring AMR to be carried out by Member States, covering Salmonella spp. in fowl, turkeys and slaughter pigs for the period from 2007 to 2012. 
I kommisjonsvedtak 2007/407/EF( ) er det fastsatt nærmere regler for overvåking av antimikrobiell resistens som skal foretas av medlemsstatene, og som skal omfatte Salmonella spp. i fjørfe, kalkuner og slaktesvin i tidsrommet fra 2007 til 2012.