natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In view of this assessment and the opinion delivered by the SCF, it is appropriate to take measures to reduce the presence of lead in food as much as possible 
I lys av denne vurderingen og uttalelsen fra Vitenskapskomiteen for næringsmidler bør det iverksettes tiltak for å redusere forekomsten av bly i næringsmidler så mye som mulig.
Reports on tasks for scientific co-operation, Task 3.2.11 ‘Assessment of dietary exposure to arsenic, cadmium, lead and mercury of the population of the EU Member States’. http://ec.europa.eu/food/food/chemicalsafety/contaminants/scoop_3-2-11_heavy_metals_report_en.pdf 
Rapporter om vitenskapelige samarbeidsoppgaver, oppgave 3.2.11 «Assessment of dietary exposure to arsenic, cadmium, lead and mercury of the population of the EU Member States». http://ec.europa.eu/food/food/chemicalsafety/contaminants/scoop_3-2-11_heavy_metals_report_en.pdf
As regards cadmium, the SCF endorsed in its opinion of 2 June 1995( ) the PTWI of 7 μg/kg bw and recommended greater efforts to reduce dietary exposure to cadmium since foodstuffs are the main source of human intake of cadmium. 
Når det gjelder kadmium, godkjente Vitenskapskomiteen for næringsmidler i sin uttalelse av 2. juni 1995( ) et midlertidig tolerabelt ukentlig inntak (PTWI) på 7 μg/kg/uke, og anbefalte økt innsats for å redusere eksponering for kadmium gjennom kosten, fordi næringsmidler er hovedkilden til menneskers inntak av kadmium.
A dietary exposure assessment was performed in the SCOOP-task 3.2.11. 
Det ble foretatt en vurdering av eksponering for kadmium gjennom kosten i SCOOP-oppgave 3.2.11.
In view of this assessment and the opinion delivered by the SCF, it is appropriate to take measures to reduce the presence of cadmium in food as much as possible. 
I lys av denne vurderingen og uttalelsen fra Vitenskapskomiteen for næringsmidler bør det iverksettes tiltak for å redusere forekomsten av kadmium i næringsmidler så mye som mulig
Reports of the Scientific Committee for Food, 36th series, Opinion of the Scientific Committee for Food on cadmium, p. 67, http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/reports/scf_reports_36.pdf 
Reports of the Scientific Committee for Food, 36th series, Opinion of the Scientific Committee for Food on cadmium, p. 67, http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/reports/scf_reports_36.pdf
As regards mercury EFSA adopted on 24 February 2004 an opinion related to mercury and methylmercury in food( ) and endorsed the provisional tolerable weekly intake of 1,6 μg/kg bw. 
Når det gjelder kvikksølv, vedtok Den europeiske myndighet for næringsmiddeltrygghet (EFSA) en uttalelse 24. februar 2004 i forbindelse med kvikksølv og metylkvikksølv i næringsmidler( ), og godkjente det midlertidige tolerable ukentlige inntaket på 1,6 μg/kg kroppsvekt.
Methylmercury is the chemical form of most concern and can make up more than 90 % of the total mercury in fish and seafood. 
Metylkvikksølv er den kjemiske formen som skaper størst bekymring, og kan utgjøre mer enn 90 % av det samlede kvikksølvinnholdet i fisk og sjømat.
Taking into account the outcome of the SCOOP-task 3.2.11, EFSA concluded that the levels of mercury found in foods, other than fish and seafood, were of lower concern. 
På bakgrunn av resultatene fra SCOOP-oppgave 3.2.11 konkluderte EFSA med at kvikksølvinnholdet i andre næringsmidler enn fisk og sjømat var mindre problematisk.
The forms of mercury present in these other foods are mainly not methylmercury and they are therefore considered to be of lower risk. 
Kvikksølvformene som forekommer i disse andre næringsmidlene, er hovedsakelig ikke metylkvikksølv, og anses derfor for å utgjøre en mindre risiko.
Opinion of the Scientific Panel on contaminants in the Food Chain of the European Food Safety Authority (EFSA) on a request from the Commission related to mercury and methylmercury in food (adopted on 24 February 2004) http://www.efsa.eu.int/science/contam/contam_opinions/259/opinion_contam_01_en1.pdf 
Uttalelse fra EFSAs vitenskapsgruppe for forurensende stoffer i næringsmiddelkjeden, på anmodning fra Kommisjonen, om kvikksølv og metylkvikksølv i næringsmidler (vedtatt 24. februar 2004) http://www.efsa.eu.int/science/contam/contam_opinions/259/opinion_contam_01_en1.pdf
In addition to the setting of maximum levels, targeted consumer advice is an appropriate approach in the case of methylmercury for protecting vulnerable groups of the population. 
I tillegg til fastsetting av grenseverdier er målrettet forbrukeropplysning en egnet framgangsmåte når det gjelder å beskytte sårbare befolkningsgrupper mot metylkvikksølv.
An information note on methylmercury in fish and fishery products responding to this need has therefore been made available on the website of the Health and Consumer Protection Directorate-General of the European Commission( ). 
Det er derfor lagt ut informasjon om metylkvikksølv i fisk og fiskeprodukter på nettstedet til Europakommisjonens Generaldirektorat for helse og forbrukervern( ).
Several Member States have also issued advice on this issue that is relevant to their population. 
Flere medlemsstater har også offentliggjort informasjonsmateriale om disse spørsmålene som er av betydning for befolkningen.
As regards inorganic tin, the SCF concluded in its opinion of 12 December 2001( ) that levels of inorganic tin of 150 mg/kg in canned beverages and 250 mg/kg in other canned foods may cause gastric irritation in some individuals. 
Når det gjelder uorganisk tinn, konkluderte Vitenskapskomiteen for næringsmidler i sin uttalelse av 12. desember 2001( ) med at nivåer av uorganisk tinn på 150 mg/kg i drikker på boks, og 250 mg/kg i andre konserverte næringsmidler, kan forårsake mageirritasjon hos enkelte personer.
Opinion of the Scientific Committee on Food on acute risks posed by tin in canned foods (adopted on 12 December 2001) http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out110_en.pdf 
Uttalelse fra Vitenskapskomiteen for næringsmidler om akutte risikoer ved bruk av tinn i konserverte næringsmidler (vedtatt 12. desember 2001) http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out110_en.pdf
To protect public health from this health risk it is necessary to set maximum levels for inorganic tin in canned foods and canned beverages. 
For å verne folkehelsen mot denne akutte helsefaren er det nødvendig å fastsette grenseverdier for uorganisk tinn i konserverte næringsmidler og drikker på boks.
Until data becomes available on the sensitivity of infants and young children to inorganic tin in foods, it is necessary on a precautionary basis to protect the health of this vulnerable population group and to establish lower maximum levels. 
Inntil det foreligger data om spedbarns og småbarns følsomhet for uorganisk tinn i næringsmidler, er det nødvendig på et føre-var-grunnlag å verne helsen til denne sårbare befolkningsgruppen og fastsette lavere grenseverdier.
As regards 3-monochloropropane-1,2-diol (3-MCPD) the SCF adopted on 30 May 2001 a scientific opinion as regards 3-MCPD in food( ), updating its opinion of 16 December 1994( ) on the basis of new scientific information and established a tolerable daily intake (TDI) of 2 μg/kg bw for 3-MCPD. 
Når det gjelder 3-monoklor-1,2-propandiol (3-MCPD), vedtok Vitenskapskomiteen for næringsmidler 30. mai 2001 en vitenskapelig uttalelse om 3-MCPD i næringsmidler( ), som er en ajourføring av uttalelsen av 16. desember 1994( ) på grunnlag av nye vitenskapelige opplysninger, og fastsatte et tolerabelt daglig inntak (TDI) på 2 μg/kg kroppsvekt for 3-MCPD.
Opinion of the Scientific Committee on Food on 3-monochloro-propane-1,2-diol (3-MCPD) updating the SCF opinion of 1994 (adopted on 30 May 2001) http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out91_en.pdf 
Uttalelse fra Vitenskapskomiteen for næringsmidler om 3-monoklor-1,2-propandiol (3-MCPD) som ajourfører uttalelsen fra Vitenskapskomiteen for næringsmidler fra 1994 (vedtatt 30. mai 2001) http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out91_en.pdf
Reports of the Scientific Committee for Food, 36th series, Opinion of the Scientific Committee for Food on 3-monochloro-propane-1,2-diol 3-MCPD), p. 31, http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/reports/scf_reports_36.pdf 
Rapporter fra Vitenskapskomiteen for næringsmidler, serie 36, uttalelse fra Vitenskapskomiteen for næringsmidler om 3-monoklor-1,2-propandiol (3-MCPD), s. 31, http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/reports/scf_reports_36.pdf
In the framework of Directive 93/5/EEC the SCOOP-task ‘Collection and collation of data on levels of 3-MCPD and related substances in foodstuffs’ was performed and finalised in June 2004( ). 
SCOOP-oppgaven «Collection and collation of data on levels of 3-MCPD and related substances in foodstuffs» ble gjennomført innenfor rammen av direktiv 93/5/EØF og avsluttet i juni 2004( ).
The main contributors of 3-MCPD to dietary intake were soy sauce and soy-sauce based products. 
Inntaket av 3-MCPD gjennom kosten skjer først og fremst gjennom soyasaus og produkter der soyasaus inngår.
Some other foods eaten in large quantities, such as bread and noodles, also contributed significantly to intake in some countries because of high consumption rather than high levels of 3-MCPD present in these foods. 
I enkelte stater har også andre næringsmidler som spises i store mengder, som brød og nudler, vist seg å være vesentlige kilder til dette inntaket, først og fremst som følge av høyt forbruk og ikke av høyt innhold av 3-MCPD i disse næringsmidlene.
Reports on tasks for scientific cooperation, Task 3.2.9 ‘Collection and collation of data on levels of 3-monochloropropanediol (3-MCPD) and related substances in foodstuffs’. http://ec.europa.eu/food/food/chemicalsafety/contaminants/scoop_3-2-9_final_report_chloropropanols_en.pdf 
Rapporter om vitenskapelige samarbeidsoppgaver, oppgave 3.2.9 «Collection and collation of data on levels of 3-monochloropropanediol (3-MCPD) and related substances in foodstuffs», http://ec.europa.eu/food/food/chemicalsafety/contaminants/scoop_3-2-9_final_report_chloropropanols_en.pdf
Accordingly maximum levels should be set for 3-MCPD in hydrolysed vegetable protein (HVP) and soy sauce taking into account the risk related to the consumption of these foods. 
På bakgrunn av dette bør det fastsettes grenseverdier for 3-MCPD i hydrolysert vegetabilsk protein (HVP) og soyasaus, idet det tas hensyn til risikoen forbundet med konsum av disse næringsmidlene.
Member States are requested to examine other foodstuffs for the occurrence of 3-MCPD in order to consider the need to set maximum levels for additional foodstuffs. 
Medlemsstatene oppfordres til å undersøke om andre næringsmidler inneholder 3-MCPD, slik at det kan vurderes om det er nødvendig å fastsette grenseverdier for ytterligere næringsmidler.
As regards dioxins and PCBs, the SCF adopted on 30 May 2001 an opinion on dioxins and dioxin-like PCBs in food , updating its opinion of 22 November 2000( ) fixing a tolerable weekly intake (TWI) of 14 pg World Health Organisation toxic equivalent (WHO-TEQ)/kg bw for dioxins and dioxin-like PCBs. 
Når det gjelder dioksiner og PCB, vedtok Vitenskapskomiteen for næringsmidler 30. mai 2001 en uttalelse om dioksiner og dioksinlignende PCB i næringsmidler( ), som er en ajourføring av uttalelsen av 22. november 2000( ) om fastsettelse av et tolerabelt ukentlig inntak (TWI) på 14 pg WHO-TEQ/kg kroppsvekt for dioksiner og dioksinlignende PCB.
Opinion of the Scientific Committee on Food on the risk assessment of dioxins and dioxin-like PCBs in food. 
Uttalelse fra Vitenskapskomiteen for næringsmidler om risikovurderinger av dioksiner og dioksinlignende PCB i næringsmidler.
Update based on new scientific information available since the adoption of the SCF opinion of 22 November 2000 (adopted 30 May 2001) http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out90_en.pdf 
Ajourføring på grunnlag av nye vitenskapelige opplysninger som er blitt tilgjengelige etter at komiteen vedtok sin uttalelse 22. november 2000 (vedtatt 30. mai 2001) http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out90_en.pdf
Opinion of the Scientific Committee on Food on the risk assessment of dioxins and dioxin-like PCBs in food (adopted 22 November 2000) http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out78_en.pdf 
Uttalelse fra Vitenskapskomiteen for næringsmidler om risikoer ved dioksiner og dioksinlignende PCB i næringsmidler (vedtatt 22. november 2000) http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out78_en.pdf
Dioxins as referred to in this Regulation cover a group of 75 polychlorinated dibenzo-p-dioxin (PCDD) congeners and 135 polychlorinated dibenzofuran (PCDF) congeners, of which 17 are of toxicological concern. 
Dioksiner som det vises til i denne forordning, omfatter en gruppe av 75 polyklorerte dibenzo-p-dioksinforbindelser (PCDD) og 135 polyklorerte dibenzofuranforbindelser (PCDF), hvorav 17 er problematiske i toksikologisk henseende.
12 congeners exhibit toxicological properties similar to dioxins and are therefore often termed dioxin-like PCBs. 
Tolv forbindelser har toksikologiske egenskaper som ligner dioksiner, og kalles derfor ofte «dioksinlignende PCB».
The other PCBs do not exhibit dioxin-like toxicity but have a different toxicological profile. 
Øvrige PCB har ikke dioksinlignende toksisitet, men en annen toksikologisk profil.
In order to be able to sum up the toxicity of these different congeners, the concept of toxic equivalency factors (TEFs) has been introduced to facilitate risk assessment and regulatory control. 
For å kunne angi disse forskjellige forbindelsenes toksisitet, er begrepet «toksisitetsekvivalensfaktor» (TEF) blitt innført for å lette risikovurderingen og den lovfestede kontrollen.
This means that the analytical results relating to all the individual dioxin and dioxin-like PCB congeners of toxicological concern are expressed in terms of a quantifiable unit, namely the TCDD toxic equivalent (TEQ). 
Dette betyr at analyseresultatene for alle de individuelle dioksinforbindelsene og dioksinlignende PCB-forbindelsene uttrykkes i én enkelt målbar enhet: «TCDD-ekvivalentmengde» (TEQ).
Exposure estimates taking into account the SCOOP-task ‘Assessment of dietary intake of dioxins and related PCBs by the population of EU Member States’ finalised in June 2000( ) indicate that a considerable proportion of the Community population has a dietary intake in excess of the TWI. 
Eksponeringsanslag som tar hensyn til SCOOP-oppgaven «Assessment of dietary intake of dioxins and related PCBs by the population of EU Member States», og som ble avsluttet i juni 2000( ), tyder på at en betydelig del av befolkningen i Fellesskapet har et inntak gjennom kosten som overstiger det tolerable ukentlige inntaket.
Reports on tasks for scientific cooperation, Task 3.2.5 ‘Assessment of dietary intake of dioxins and related PCBs by the population of EU Member States’. http://ec.europa.eu/dgs/health_consumer/library/pub/pub08_en.pdf 
Rapporter om vitenskapelige samarbeidsoppgaver, oppgave 3.2.5 «Assessment of dietary intake of dioxins and related PCBs by the population of EU Member States», http://ec.europa.eu/dgs/health_consumer/library/pub/pub08_en.pdf
From a toxicological point of view, any level set should apply to both dioxins and dioxin-like PCBs, but in 2001 maximum levels were set on Community level only for dioxins and not for dioxin-like PCBs, given the very limited data available at that time on the prevalence of dioxin-like PCBs. 
Fra et toksikologisk synspunkt bør alle grenseverdier gjelde for både dioksiner og dioksinlignende PCB, men i 2001 ble det på fellesskapsplan fastsatt grenseverdier bare for dioksiner og ikke for dioksinlignende PCB, fordi det på det aktuelle tidspunktet forelå svært begrensede opplysninger om forekomsten av dioksinlignende PCB.
Since 2001, however, more data on the presence of dioxin-like PCBs have become available, therefore, maximum levels for the sum of dioxins and dioxin-like PCBs have been set in 2006 as this is the most appropriate approach from a toxicological point of view. 
Siden 2001 er det imidlertid framkommet flere opplysninger om forekomster av dioksinlignende PCB, og derfor ble det i 2006 fastsatt grenseverdier for summen av dioksiner og dioksinlignende PCB, ettersom dette er den best egnede framgangsmåten ut fra et toksikologisk synspunkt.
In order to ensure a smooth transition, the levels for dioxins should continue to apply for a transitional period in addition to the levels for the sum of dioxins and dioxin-like PCBs. 
For å sikre en smidig overgang bør nåværende grenseverdier for dioksiner fortsatt gjelde i en overgangsperiode, i tillegg til grenseverdiene for summen av dioksiner og dioksinlignende PCB.
Foodstuffs must comply during that transitional period with the maximum levels for dioxins and with the maximum levels for the sum of dioxins and dioxin-like PCBs. 
Næringsmidler skal i denne overgangsperioden overholde grenseverdiene for dioksiner og grenseverdiene for summen av dioksiner og dioksinlignende PCB.
Consideration will be given by 31 December 2008 to dispensing with the separate maximum levels for dioxins. 
Senest 31. desember 2008 vil det bli tatt stilling til om den spesifikke grenseverdien for dioksiner skal oppheves.
In order to encourage a proactive approach to reducing the dioxins and dioxin-like PCBs present in food and feed, action levels were set by Commission Recommendation 2006/88/EC of 6 February 2006 on the reduction of the presence of dioxins, furans and PCBs in feedingstuffs and foodstuffs( ). 
For å fremme en forebyggende metode med sikte på å redusere forekomsten av dioksiner og dioksinlignende PCB i næringsmidler og fôrvarer er det fastsatt tiltaksgrenser ved kommisjonsrekommandasjon 2006/88/EF av 6. februar 2006 om reduksjon av forekomsten av dioksiner, furaner og PCB i fôrvarer og næringsmidler( ).
These action levels are a tool for competent authorities and operators to highlight those cases where it is appropriate to identify a source of contamination and to take measures to reduce or eliminate it. 
Disse tiltaksgrensene er et verktøy som gjør det mulig for vedkommende myndigheter og driftsansvarlige å bestemme om det er relevant å identifisere en forurensningskilde, og å treffe tiltak for å redusere eller fjerne den.
This proactive approach to actively reduce the dioxins and dioxin-like PCBs in feed and food and consequently, the maximum levels applicable should be reviewed within a defined period of time with the objective to set lower levels. 
Denne forebyggende metoden for aktivt å redusere forekomsten av dioksiner og dioksinlignende PCB i fôrvarer og næringsmidler, og dermed også gjeldende grenseverdier, bør derfor revideres innen et angitt tidsrom med sikte på å fastsette lavere grenseverdier.
Therefore, consideration will be given by 31 December 2008 to significantly reducing the maximum levels for the sum of dioxins and dioxin-like PCBs. 
Grenseverdiene for dioksiner og dioksinlignende PCB skal derfor gjennomgås senest 31. desember 2008 med tanke på å redusere dem betydelig.
Operators need to make efforts to step up their capacity to remove dioxins, furans and dioxin-like PCBs from marine oil. 
De driftsansvarlige skal bestrebe seg på å utbygge sin kapasitet slik at de kan fjerne dioksiner, furaner og dioksinlignende PCB fra marine oljer.
The significant lower level, to which consideration shall be given by 31 December 2008, shall be based on the technical possibilities of the most effective decontamination procedure. 
Den betydelig lavere grenseverdien som skal fastsettes innen 31. desember 2008, skal fastsettes på grunnlag av de tekniske mulighetene som gir den mest effektive dekontamineringsmetoden.
As regards the establishment of maximum levels for other foodstuffs by 31 December 2008, particular attention shall be paid to the need to set specific lower maximum levels for dioxins and dioxin-like PCBs in foods for infants and young children in the light of the monitoring data obtained through the 2005, 2006 and 2007 programmes for monitoring dioxins and dioxin-like PCBs in foods for infants and young children. 
Med hensyn til fastsettelse av grenseverdier for andre næringsmidler innen 31. desember 2008, skal det rettes særlig oppmerksomhet mot behovet for å fastsette lavere grenseverdier for dioksiner og dioksinlignende PCB i næringsmidler for spedbarn og småbarn i lys av opplysningene som framkom fra 2005-, 2006- og 2007- programmene for overvåking av dioksiner og dioksinlignende PCB i næringsmidler beregnet på spedbarn og småbarn.
As regards polycyclic aromatic hydrocarbons, the SCF concluded in its opinion of 4 December 2002( ) that a number of polycyclic aromatic hydrocarbons (PAH) are genotoxic carcinogens. 
Når det gjelder polysykliske aromatiske hydrokarboner (PAH), konkluderte Vitenskapskomiteen for næringsmidler i sin uttalelse av 4. desember 2002( ) med at en rekke polysykliske aromatiske hydrokarboner er genotoksisk kreftframkallende stoffer.
Opinion of the Scientific Committee on Food on the risks to human health of Polycyclic Aromatic Hydrocarbons in food (expressed on 4 December 2002) http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out153_en.pdf 
Uttalelse fra Vitenskapskomiteen for næringsmidler om risikoer for menneskers helse med hensyn til polysyklisk aromatiske hydrokarboner i næringsmidler (uttalelse av 4. desember 2002) http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out153_en.pdf
Evaluation of certain food contaminants — Report of the Joint FAO/WHO Expert Committee on Food Additives), 64th meeting, Rome, 8 to 17 February 2005, p. 1 and p. 61.WHO Technical Report Series, No. 930, 2006 — http://whqlibdoc.who.int/trs/WHO_TRS_930_eng.pdf 
Evaluering av visse forurensende stoffer i næringsmidler — Rapport fra den felles FAO-WHO-ekspertgruppe for tilsetningsstoffer i næringsmidler, 64. møte, Roma, 8.–17. februar 2005, s. 1 og s. 61. WHO Technical Report Series, No. 930, 2006 — http://whqlibdoc.who.int/trs/WHO_TRS_930_eng.pdf
According to the SCF, benzo(a)pyrene can be used as a marker for the occurrence and effect of carcinogenic PAH in food, including also benz(a)anthracene, benzo(b)fluoranthene, benzo(j)fluoranthene, benzo(k)fluoranthene, benzo(g,h,i)perylene, chrysene, cyclopenta(c,d)pyrene, dibenz(a,h)anthracene, dibenzo(a,e)pyrene, dibenzo(a,h)pyrene, dibenzo(a,i)pyrene, dibenzo(a,l)pyrene, indeno(1,2,3-cd)pyrene and 5-methylchrysene. 
Ifølge Vitenskapskomiteen for næringsmidler kan benzo(a)pyren, herunder også benz(a)antracen, benzo(b)fluoranten, benzo(j)fluoranten, benzo(k)fluoranten, benzo(g,h,i)perylen, krysen, syklopenta(c,d)pyren, dibenz(a,h)antracen, dibenzo(a,e)pyren, dibenzo(a,h)pyren, dibenzo(a,i)pyren, dibenzo(a,l)pyren, indeno(1,2,3-cd)pyren og 5-metylpyren benyttes som markør for forekomst og virkning av kreftframkallende PAH i næringsmidler.
Further analyses of the relative proportions of these PAH in foods would be necessary to inform a future review of the suitability of maintaining benzo(a)pyrene as a marker. 
Det må foretas ytterligere analyser av det relative innholdet av disse PAH-forbindelsene i næringsmidler med tanke på en framtidig revisjon av hvorvidt benzo(a)pyren fortsatt er en egnet markør.
In addition benzo(c)fluorene should be analysed, following a recommendation of JECFA. 
I tillegg bør benzo(c)fluoren analyseres, i samsvar med en anbefaling fra JECFA.
PAH can contaminate foods during smoking processes and heating and drying processes that allow combustion products to come into direct contact with food. 
PAH kan forurense næringsmidler i forbindelse med røyke-, oppvarmings- og tørkeprosesser dersom forbrenningsprodukter kommer i direkte kontakt med næringsmidlene.
In addition, environmental pollution may cause contamination with PAH, in particular in fish and fishery products. 
I tillegg kan miljøforurensning føre til forurensning med PAH, særlig i fisk og fiskeprodukter.
In the framework of Directive 93/5/EEC, a specific SCOOP-task ‘Collection of occurrence data on PAH in food’ has been performed in 2004( ). 
Innenfor rammen av direktiv 93/5/EØF ble det som en særskilt SCOOP-oppgave samlet inn data om forekomsten av PAH i næringsmidler i 2004( ).
High levels were found in dried fruits, olive pomace oil, smoked fish, grape seed oil, smoked meat products, fresh molluscs, spices/sauces and condiments. 
Det ble funnet høye verdier i tørket frukt, olivenolje av pressrester, røykt fisk, druekjerneolje, røykte kjøttprodukter, ferske bløtdyr, krydder/sauser og smaksingredienser.