natgillin/translations-raw huggingface dataset:
19) The amount of EUR 11305500000 transferred from the Cohesion Fund, to be spent exclusively in Member States eligible for funding from the Cohesion Fund, should not be used to finance actions with synergies between transport, telecommunications and energy sectors contributing to projects of common interest resulting from a multi-sectoral call for proposals. 
19) Beløpet på 11 305 500 000 euro som er overført fra utjevningsfondet og utelukkende skal brukes i medlemsstater som er berettiget til støtte fra utjevningsfondet, bør ikke brukes til å finansiere tiltak med synergier mellom transport-, telekommunikasjons- og energisektoren som bidrar til prosjekter av felles interesse etter en forslagsinnbydelse på tvers av flere sektorer.
20) Institutional and administrative capacity are essential prerequisites for effective delivery of the objectives of the CEF. 
20) Institusjonell og administrativ kapasitet er viktige forutsetninger for å nå målene for Ordningen for et sammenkoplet Europa på en effektiv måte.
The Commission should, as far as possible, offer appropriate means of support to permit the design and implementation of projects in the Member States concerned. 
I den grad det er mulig, bør Kommisjonen tilby hensiktsmessige former for støtte for å muliggjøre utformingen og gjennomføringen av prosjekter i de berørte medlemsstatene.
21) In its Communication of 17 November 2010 entitled: 
21) I sin melding av 17. november 2010 med tittelen
«Energy infrastructure priorities for 2020 and beyond – a Blueprint for an integrated energy network», the Commission identified the priority corridors which are necessary to allow the Union to meet its ambitious energy and climate targets by 2020 for the purposes of completing the internal energy market, ensuring security of supply, enabling the integration of renewable sources of energy and preparing the networks for further decarbonisation of the energy system beyond 2020. 
«Prioriteringer for energiinfrastruktur for 2020 og videre – utkast til et integrert europeisk energinettverk» identifiserte Kommisjonen de prioriterte korridorene som er nødvendige for at Unionen skal kunne nå de ambisiøse energi- og klimamålene innen 2020 i den hensikt å fullføre det indre energimarkedet, sikre forsyningssikkerheten, gjøre det mulig å integrere fornybare energikilder og forberede nettene for ytterligere avkarbonisering i energisystemet etter 2020.
22) Major investment is needed to modernise and expand Europe’s energy infrastructure and to interconnect networks across borders and end the energy isolation of Member States, in order to meet the Union’s energy and climate policy objectives of competitiveness, sustainability and security of supply in a cost-effective way. 
22) Det er behov for betydelige investeringer for å modernisere og utvide Europas energiinfrastruktur, knytte sammen nett over landegrensene og bringe medlemsstatenes energiisolering til opphør, slik at Unionens mål om konkurransedyktighet, bærekraft og forsyningssikkerhet innen energi- og klimapolitikken kan nås på en kostnadseffektiv måte.
According to the Commission, the estimated investment needs in energy infrastructure up to 2020 amount to EUR 1000000 million, including investment of approximately EUR 200000 million in electricity and gas transmission and storage infrastructures considered to be of European relevance. 
Ifølge Kommisjonen beløper det anslåtte behovet for investering i energiinfrastrukturen fram til 2020 seg til 1 000 000 millioner euro, herunder investeringer på om lag 200 000 millioner euro i infrastrukturer for transport og lagring av elektrisk kraft og gass som anses å være av europeisk betydning .
According to the Commission Staff Working Paper entitled «Energy infrastructure investment needs and financing requirements» submitted to the Council, among projects of European relevance, approximately EUR 100000 million worth of investment is at risk of not being delivered due to obstacles relating to the granting of permits, regulation and financing. 
Ifølge Kommisjonens arbeidsdokument om investeringsbehov og finansieringskrav innenfor energiinfrastruktur («Energy infrastructure investment needs and financing requirements»), , framlagt for Rådet, er det risiko for at investeringer på omkring 100 000 millioner euro i prosjekter av europeisk betydning, ikke vil bli gjennomført grunnet hindringer i forbindelse med tildeling av tillatelser, regulering og finansiering.
23) The urgent need to build the energy infrastructure of the future and the significant increase in investment volumes compared to past trends require a step change in the way energy infrastructure is supported at Union level. 
23) Det presserende behovet for å bygge en energiinfrastruktur for framtiden og de betydelige økte investeringsvolumene sammenlignet med tidligere krever en gradvis endring i støtten til energiinfrastruktur på unionsplan.
In its conclusions of 28 February 2011, the Council endorsed the energy corridors as priorities for Europe. 
I sine konklusjoner av 28. februar 2011 gav Rådet sin tilslutning til at energikorridorer skulle prioriteres i Europa.
24) As regards the energy sector, the European Council of 4 February 2011 called upon the Commission to streamline and improve authorisation procedures and to promote a regulatory framework attractive to investment. 
24) Når det gjelder energisektoren, bad Europarådet den 4. februar 2011 Kommisjonen om å strømlinjeforme og forbedre framgangsmåtene for godkjenning og arbeide for rammeregler som tiltrekker investeringer.
It underlined that the bulk of the investment would have to be delivered by the market with costs recovered through tariffs. 
Det understreket at markedet måtte stå for størstedelen av investeringene, og at kostnadsdekning skulle skje gjennom tariffer.
The European Council recognised that public finance is needed for projects required from a security of supply or solidarity perspective which are unable to attract market-based financing. 
Europarådet anerkjente at det kreves offentlig finansiering av prosjekter som er nødvendige med hensyn til forsyningssikkerhet eller solidaritet, og ikke kan tiltrekke seg markedsbasert finansiering.
It furthermore underlined the need to modernise and expand Europe’s energy infrastructure and to interconnect networks across borders, in order to make solidarity between Member States operational, to provide for alternative supply or transit routes and sources of energy and to develop renewable energy sources in competition with traditional sources. 
Videre understreket det behovet for å modernisere og utvide Europas energiinfrastruktur og knytte sammen nettverk på tvers av landegrensene for at solidariteten mellom medlemsstatene skal fungere, skape alternative forsynings- eller overføringsveier og energikilder samt å utvikle fornybare energikilder som kan konkurrere med tradisjonelle kilder.
It insisted that the internal energy market should be completed by 2014 so as to allow gas and electricity to flow freely and that no Member State should remain isolated from the European gas and electricity networks after 2015 or see its energy security jeopardised by a lack of the appropriate connections. 
Det slo fast at det indre energimarkedet bør fullføres innen 2014, slik at gass og elektrisk kraft kan flyte fritt, og at ingen medlemsstater skal være isolert fra de europeiske gass- og elektrisitetsnettene etter 2015 eller oppleve at energisikkerheten står i fare på grunn av manglende tilknytning.
The first two annual work programmes adopted under this Regulation should give priority consideration to projects of common interest and related actions aimed at ending energy isolation and eliminating energy bottlenecks, so as to move towards completion of the internal energy market. 
De to første årlige arbeidsprogrammene som er vedtatt i henhold til denne forordning, bør prioritere prosjekter av felles interesse og tilknyttede tiltak for å bringe energiisolering til opphør og fjerne energiflaskehalser i arbeidet for å fullføre det indre energimarkedet.
25) Regulation (EU) No 347/2013 of the European Parliament and of the Council( ) identifies the trans-European energy infrastructure priorities which need to be implemented by 2020 in order to meet the Union’s energy and climate policy objectives, sets rules to identify projects of common interest necessary to implement those priorities, and lays down measures in the field of the granting of permits, public involvement and regulation to speed up and/or facilitate the implementation of those projects, including criteria for the eligibility of such projects for Union financial assistance. 
25) Ved europaparlaments- og rådsforordning (EF) nr. 347/2013( ) klarlegges prioriteringene for den transeuropeiske energiinfrastrukturen som skal gjennomføres innen 2020 for at Unionens mål for energi- og klimapolitikken skal kunne nås, fastsettes det regler for å identifisere hvilke prosjekter av felles interesse som er nødvendige for å gjennomføre disse prioriteringene, og fastsettes det tiltak på området for tildeling av tillatelser, offentlig deltaking og regulering for å framskynde og/eller forenkle gjennomføringen av prosjektene, herunder kriterier for hvorvidt prosjektene er berettiget til finansiell støtte fra Unionen.
( ) Regulation (EU) No 347/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 April 2013 on guidelines for trans-European energy infrastructure and repealing Decision No 1364/2006/EC and amending Regulations (EC) No 713/2009, (EC) No 714/2009 and (EC) No 715/2009 (OJ L 115, 25.4.2013, p. 39). 
( ) Europaparlaments- og rådsforordning (EF) nr. 347/2013 av 17. april 2013 om retningslinjer for transeuropeisk energiinfrastruktur, om oppheving av beslutning nr. 1364/2006/EF, og om endring av forordning (EF) nr. 713/2009, (EF) nr. 714/2009 og (EF) nr. 715/2009 (EUT L 115 av 25.4.2013, s. 39).
26) Telecommunications are increasingly becoming internet-based infrastructures, with broadband networks infrastructure catalysing the use of digital services across a whole range of activities in society. 
26) Telekommunikasjon blir en stadig mer Internett-basert infrastruktur der bredbåndsnett fungerer som en katalysator for bruk av digitale tjenester innen en rekke aktiviteter i samfunnet.
The internet is becoming the dominant platform for communication, for doing business, for providing public and private services and for social and cultural cohesion. 
Internett blir den dominerende plattformen for kommunikasjon, forretningsvirksomhet, offentlige og private tjenester samt sosial og kulturell utjevning.
Furthermore, cloud computing and software-as-a-service are emerging as the new paradigms of computing. 
Videre vokser nettskyen og programvare som tjeneste fram som nye mønstre innen databehandling.
Therefore, the trans-European availability of ubiquitous, fast internet access and innovative digital services is essential for economic growth and the single market. 
En transeuropeisk tilgang til en allment utbredt, rask Internett-forbindelse og nyskapende digitale tjenester er derfor viktig for økonomisk vekst og det felles marked.
27) Modern fast internet networks are a crucial infrastructure for the future in terms of connectivity for European companies, in particular small and medium-sized enterprises («SMEs») that want to use cloud computing in order to improve cost-efficiency. 
27) Moderne, rask Internett-forbindelse er en avgjørende infrastruktur i framtiden for forbindelsen til europeiske selskaper, særlig små og mellomstore bedrifter («SMB-er») som ønsker å bruke nettskyen for å øke kostnadseffektiviteten.
In order to avoid duplication of infrastructure, prevent the displacement of private investment and enhance capacity-building with a view to creating new investment opportunities and promoting the implementation of cost-reduction measures, actions should be taken to improve coordination of Union support to broadband from the CEF and broadband support from all other available sources, including through national broadband plans. 
For å unngå overlappende infrastruktur, forhindre feilplassering av private investeringer og øke kapasitetsbyggingen med sikte på å skape nye investeringsmuligheter og fremme gjennomføringen av kostnadsreduserende tiltak, bør det treffes tiltak for å bedre samordningen av Unionens støtte til bredbånd fra Ordningen for et sammenkoplet Europa og bredbåndsstøtte fra alle andre tilgjengelige kilder, herunder gjennom nasjonale bredbåndsplaner.
28) The Europe 2020 Strategy calls for the implementation of the Digital Agenda for Europe, which establishes a stable legal framework to stimulate investment in an open and competitive high-speed internet infrastructure and in related services. 
28) I Europa 2020-strategien oppfordres det til å gjennomføre den digitale dagsorden for Europa, der det fastsettes en stabil juridisk ramme for å stimulere til investering i en åpen og konkurransedyktig høyhastighetsinfrastruktur for Internett og tilknyttede tjenester.
The aim should be for Europe to have the fastest broadband in the world by 2020 based on state-of-the-art technologies. 
Målet bør være at Europa innen 2020 skal ha verdens raskeste bredbånd basert på den mest avanserte teknologien.
29) On 31 May 2010, the Council concluded that the Union should put the necessary resources into the development of a digital single market based on fast and ultra-fast internet and interoperable applications, and acknowledged that efficient and competitive investment in next-generation broadband networks would be necessary for innovation, consumer choice and the competitiveness of the Union, and could provide a better quality of life through improved health care, safer transport, new media opportunities and easier access to goods, services and knowledge, in particular across borders. 
29) Den 31. mai 2010 konkluderte Rådet med at Unionen burde skaffe til veie nødvendige midler til utviklingen av et digitalt felles marked basert på et raskt og ultraraskt Internett og samvirkende anvendelsesområder, idet det ble tatt hensyn til at effektiv og konkurransedyktig investering i neste generasjon bredbåndsnett ville være nødvendig for innovasjon, forbrukervalg og konkurransedyktighet i Unionen og kunne øke livskvaliteten i form av bedre helseomsorg, sikrere transport, nye mediemuligheter og enklere tilgang til varer, tjenester og kunnskap, særlig på tvers av landegrensene.
30) The private sector should play a leading role in rolling out and modernising broadband networks, supported by a competitive and investment-friendly regulatory framework. 
30) Privat sektor bør spille en ledende rolle i utbyggingen og moderniseringen av bredbåndsnett, understøttet av konkurransedyktige og investeringsvennlige rammeregler.
Where private investment falls short, Member States should undertake the necessary efforts to achieve the targets of the Digital Agenda. 
Dersom det blir mangel på private investeringer, bør medlemsstatene iverksette nødvendige tiltak for å nå målene i den digitale dagsorden.
Public financial assistance to broadband should be limited to financial instruments for programmes or initiatives targeting projects which cannot be financed solely by the private sector, confirmed by an ex-ante assessment identifying market imperfections or sub-optimal investment situations. 
Offentlig finansiell støtte til bredbånd bør begrenses til finansieringsordninger for programmer eller initiativer rettet mot prosjekter som ikke kan finansieres utelukkende av privat sektor, og det bør bekreftes i en forhåndsvurdering hvilke ugunstige markeds- eller investeringsforhold som foreligger.
31) Consequently, it is essential to stimulate, in accordance with the principle of technological neutrality, Union-wide deployment of fast and ultra-fast broadband networks and to facilitate the development and deployment of trans-European digital services. 
31) I henhold til prinsippet for teknologinøytralitet er det følgelig viktig å stimulere til unionsdekkende bruk av raske og ultraraske bredbåndsnett samt å legge til rette for utviklingen og bruken av transeuropeiske digitale tjenester.
Public investment through financial instruments in fast and ultra-fast broadband networks must not lead to market distortions or create disincentives to invest. 
Offentlige investeringer gjennom finansieringsordninger i raske og ultraraske bredbåndsnett må ikke føre til markedsvridning eller svekke interessen for investeringer.
It should be used to attract private investment, and should be resorted to only in cases where there is a lack of commercial interest to invest. 
De bør brukes til å tiltrekke seg private investeringer og utelukkende i tilfeller der den kommersielle investeringsinteressen mangler.
32) Several methods of implementation are necessary and require different funding rates and financial instruments to increase the efficiency and impact of the Union financial assistance, to encourage private investment and to respond to the specific requirements of individual projects. 
32) Det er nødvendig med flere gjennomføringsmetoder og ulike finansieringssatser og finansieringsordninger for å øke effektiviteten til og effekten av den finansielle støtten fra Unionen, for å oppmuntre til privat investering og for å dekke de spesifikke behovene i enkeltprosjekter.
33) A Regulation on guidelines for trans-European networks in the area of telecommunications infrastructure will identify the criteria according to which projects of common interest may be financially supported under this Regulation. 
33) En forordning om retningslinjer for transeuropeiske nett på området for telekommunikasjonsinfrastruktur vil klarlegge kriteriene for hvilke prosjekter av felles interesse som kan være berettiget til finansiell støtte i henhold til denne forordning.
34) Horizon 2020 – the Framework Programme for Research and Innovation( ) – will focus inter alia on tackling societal challenges (e.g. through smart, green, accessible and integrated transport, secure, clean and efficient energy, and information- and communication technology-enabled health, government and sustainable development) in order to respond directly to the challenges identified in the Europe 2020 Strategy, by supporting activities covering the entire spectrum from research to market. 
34) Horisont 2020 – rammeprogrammet for forskning og innovasjon( ) – vil blant annet vektlegge håndtering av sosiale utfordringer (for eksempel gjennom intelligent, grønn, tilgjengelig og integrert transport, sikker, ren og effektiv energi, helsetjenester basert på informasjons- og kommunikasjonsteknologi, offentlig forvaltning og bærekraftig utvikling) for direkte å imøtegå de utfordringene som er identifisert i Europa 2020-strategien, ved å støtte tiltak som omfatter hele spekteret fra forskning til marked.
Horizon 2020 will support all stages in the innovation chain, especially activities closer to the market, including innovative financial instruments. 
Horisont 2020 vil støtte alle trinn i innovasjonskjeden, særlig virksomhet nærmere markedet, herunder innovative finansieringsordninger.
With the aim of ensuring that the Union funding has a greater impact, and in order to ensure coherence, the CEF will develop close synergies with Horizon 2020. 
Det skal utvikles tette synergier mellom Ordningen for et sammenkoplet Europa og Horisont 2020 for å sikre Unionens midler større gjennomslagskraft og sørge for konsekvens.
( ) Regulation (EU) No 1291/2013 of the European Parliament and of the Council of 11 December 2013 establishing Horizon 2020 - The Framework Programme for Research and Innovation (2014-2020) and repealing Decision No 1982/2006/EC (OJ L 347, 20.12.2013, p. 104). 
( ) Europaparlaments- og rådsforordning (EU) nr. 1291/2013 av 11. desember 2013 om opprettelse av Horisont 2020 – rammeprogrammet for forskning og innovasjon (2014–2020) og om oppheving av beslutning nr. 1982/2006/EF (EUT L 347 av 20.12.2013, s. 104).
35) In its Communication of 20 July 2010 entitled «Towards a European road safety area: policy orientations on road safety 2011-2020», the Commission set a framework for policy actions in favour of safe infrastructure as a key element to reduce road casualties by 50 % by 2020. 
35) I sin melding av 20. juli 2010 med tittelen «Mot et europeisk trafikksikkerhetsområde: politikktiltak for sikkerhet på veier 2011–2020» fastsatte Kommisjonen en ramme for politiske tiltak i favør av sikker infrastruktur som et viktig element for å redusere antallet dødsfall i trafikken med 50 prosent innen 2020.
The CEF should therefore ensure that requests for Union funding comply with the safety requirements, recommendations and targets established in all relevant Union road safety law. 
Ordningen for et sammenkoplet Europa bør derfor sikre at søknader om unionsmidler samsvarer med sikkerhetskravene, anbefalingene og målene som er fastsatt i all unionsrett om trafikksikkerhet.
The evaluation of the performance of the CEF should take into account the reduction of casualties on the road network of the Union. 
Når resultatet av Ordningen for et sammenkoplet Europa vurderes, bør det tas hensyn til reduksjonen i antall dødsfall i trafikken på veinettet i Unionen.
36) The Union and most Member States are party to the United Nations Convention on the Rights of Persons with Disabilities, while the remaining Member States are in the process of ratifying it. 
36) Unionen og de fleste medlemsstatene er med i FNs konvensjon om rettighetene til mennesker med nedsatt funksjonsevne, mens de øvrige medlemsstatene er i ferd med å ratifisere den.
It is important in the implementation of the relevant projects that accessibility for persons with disabilities, as mentioned in that Convention, be considered in the specification of the projects. 
I gjennomføringen av de aktuelle prosjektene er det viktig at det i prosjektspesifikasjonene tas hensyn til tilgjengeligheten for mennesker med funksjonshemning, slik det er nevnt i konvensjonen.
37) Even though a large proportion of the investment under the Europe 2020 Strategy can be delivered by the market and regulatory measures, the financing challenges may require public actions and Union support in the form of grants and innovative financial instruments. 
37) Selv om en stor andel av investeringene i henhold til Europa 2020-strategien kan leveres av markedet og gjennom lovregulerte tiltak, kan de finansielle utfordringene kreve offentlige tiltak og unionsstøtte i form av tilskudd og innovative finansieringsordninger.
38) In order to optimise the use of the Union budget, grants should be targeted at those projects which receive insufficient financing from the private sector. 
38) For å gjøre best mulig bruk av unionsbudsjettet bør tilskudd rettes mot prosjekter som ikke får tilstrekkelig finansiell støtte fra privat sektor.
39) Railway projects should not be excluded from receiving grants under this Regulation because they generate revenue from mandatory charges under Directive 2012/34/EU of the European Parliament and of the Council( ). 
39) Jernbaneprosjekter bør ikke unntas fra å motta tilskudd i henhold til denne forordning fordi de gir inntekter fra obligatoriske avgifter i henhold til europaparlaments- og rådsdirektiv 2012/34/EU( ).
( ) Directive 2012/34/EU of the European Parliament and of the Council of 21 November 2012 establishing a single European railway area (OJ L 343, 14.12.2012, p. 32). 
( ) Europaparlaments- og rådsdirektiv 2012/34/EU av 21. november 2012 om opprettelse av et felles europeisk jernbaneområde (EUT L 343 av 14.12.2012, s. 32).
40) Fiscal measures in many Member States will drive, or have already driven, public authorities to reassess their infrastructure investment programmes. 
40) Finanspolitiske tiltak vil i mange medlemsstater tilskynde, eller har allerede tilskyndet, offentlige myndigheter til å revurdere investeringsprogrammer for infrastruktur.