natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In measuring the realised energy savings as set out in Article 4 with a view to capturing the overall improvement in energy efficiency and to ascertaining the impact of individual measures, a harmonised calculation model which uses a combination of top-down and bottom-up calculation methods shall be used to measure the annual improvements in energy efficiency for the EEAPs referred to in Article 14. 
For å måle oppnådd energiøkonomisering som oppført i artikkel 4, for å fastslå samlet forbedring av energieffektivitet og virkningen av individuelle målinger, skal det brukes en harmonisert beregningsmodell som benytter en kombinasjon av «top-down»- og «bottom-up»-beregningsmetoder for å måle de årlige forbedringer av energieffektiviteten som framkommer i handlingsplanene for energieffektivitet nevnt i artikkel 14.
In developing the harmonised calculation model in accordance with Article 15(2), the Committee shall aim to use, to the extent possible, data which are already routinely provided by Eurostat and/or the national statistical agencies. 
Når komiteen utarbeider den harmoniserte beregningsmodellen i henhold til artikkel 15 nr. 2, skal den i størst mulig omfang bruke de opplysningene som Eurostat og/eller de nasjonale statistikkontorene allerede sender inn rutinemessig.
Top-down calculations 
«Top-down»-beregninger
A top-down calculation method means that the amount of energy savings is calculated using the national or larger-scale aggregated sectoral levels of energy savings as the starting point. 
En «top-down»-beregningsmetode innebærer at omfanget av energiøkonomiseringen beregnes ved å benytte de nasjonale eller flere samlede sektorbestemte nivåer for energiøkonomisering.
Adjustments of the annual data are then made for extraneous factors such as degree days, structural changes, product mix, etc. to derive a measure that gives a fair indication of total energy efficiency improvement, as described in point 1.2. 
Deretter korrigeres de årlige opplysningene for ytre faktorer som døgngrader, strukturendringer, produktspekter osv. for å komme fram til et resultat som gir et riktig bilde av samlet energieffektivisering som beskrevet i nr. 1.2.
This method does not provide exact measurements at a detailed level nor does it show cause and effect relationships between measures and their resulting energy savings. 
Denne metoden gir ingen nøyaktige målinger for et bestemt nivå, og den viser heller ikke forholdet mellom årsak og virkning mellom målinger og den energiøkonomisering som derav følger.
However, it is usually simpler and less costly and is often referred to as «energy efficiency indicators» because it gives an indication of developments. 
Imidlertid er metoden vanligvis enklere og rimeligere, og den omtales ofte som «energieffektivitetsindikatorer», ettersom den gir en pekepinn om utviklingen.
In developing the top-down calculation method used in this harmonised calculation model, the Committee shall base its work, to the extent possible, on existing methodologies such as the ODEX model( ). 
Når komiteen utarbeider den «top-down»-beregningsmetoden som skal benyttes i den harmoniserte beregningsmodellen, skal den i størst mulig omfang basere sitt arbeid på nåværende metoder som f.eks. ODEX-modellen( ).
ODYSSEE-MURE Project, SAVE Programme. 
ODYSSEE-MURE-prosjektet, SAVE-programmet.
Commission 2005. 
Kommisjonen 2005.
Bottom-up calculations 
«Bottom-up»-beregninger
A bottom-up calculation method means that energy savings obtained through the implementation of a specific energy efficiency improvement measure are measured in kilowatt-hours (kWh), in Joules (J) or in kilogram oil equivalent (kgoe) and added to energy savings results from other specific energy efficiency improvement measures. 
En «bottom-up»-beregningsmetode innbærer at energiøkonomisering som oppnås ved å gjennomføre et særlig tiltak for energieffektivisering, måles i kilowattimer (kWh), joule (J) eller kg oljeekvivalent (kgoe) og legges sammen med resultatene av energiøkonomisering fra andre særlige tiltak for energieffektivisering.
The authorities or agencies referred to in Article 4(4) will ensure that double counting of energy savings, which results from a combination of energy efficiency improvement measures (including mechanisms), is avoided. 
De myndighetene og organene som er nevnt i artikkel 4 nr. 4, sikrer at det ikke forekommer dobbelttelling av energiøkonomisering som skyldes en kombinasjon av tiltak for energieffektivisering (herunder praksiser).
For the bottom-up calculation method, data and methods referred to in points 2.1 and 2.2 may be used. 
For «bottom-up»-beregningsmetoden kan de opplysningene og metodene som er nevnt i nr. 2.1 og 2.2 benyttes.
Before 1 January 2008, the Commission shall develop a harmonised bottom-up model. 
Innen 1. januar 2008 skal Kommisjonen utarbeide en harmonisert «bottom-up»-modell.
This model shall cover a level between 20 and 30 % of the annual final inland energy consumption for sectors falling within the scope of this Directive, subject to due consideration of the factors referred to in points (a), (b) and (c) below. 
Denne modellen skal dekke en andel på mellom 20 og 30 % av det årlige nasjonale sluttforbruket av energi for sektorer som omfattes av dette direktiv, idet det tas behørig hensyn til de faktorene som er nevnt i bokstav a), b) og c) nedenfor.
Until 1 January 2012, the Commission shall continue to develop this harmonised bottom-up model, which shall cover a significantly higher level of the annual final inland energy consumption for sectors falling within the scope of this Directive, subject to due consideration of the factors referred to in points (a), (b) and (c) below. 
Innen 1. januar 2012 skal Kommisjonen utarbeide en harmonisert «bottom-up»-modell som skal dekke en betydelig høyere andel av det årlige nasjonale sluttforbruket av energi for sektorer som omfattes av dette direktiv, idet det tas behørig hensyn til de faktorene som er nevnt i bokstav a), b) og c) nedenfor.
In the development of the harmonised bottom-up model, the Commission shall take the following factors into account and justify its decision accordingly: 
Når den harmoniserte «bottom-up»-modellen utarbeides, skal Kommisjonen ta hensyn til følgende faktorer og begrunne sin beslutning i henhold til følgende forhold:
experience with the harmonised calculation model during its first years of application; 
erfaringen med den harmoniserte beregningsmodellen de første årene den anvendes,
expected potential increase in accuracy as a result of a larger share of bottom-up calculations; 
forventet forbedring av nøyaktighetsgrad som følge av flere «bottom-up»-beregninger,
estimated potential added cost and/or administrative burden. 
beregning av eventuell merkostnad og/eller ekstra arbeidsbyrde.
In developing this harmonised bottom-up model in accordance with Article 15(2), the Committee shall aim to use standardised methods which entail a minimum of administrative burden and cost, notably by using the measurement methods referred to in points 2.1 and 2.2 and by focusing on those sectors where the harmonised bottom-up model can be most cost efficiently applied. 
Når komiteen utarbeider denne harmoniserte «bottom-up»-modellen i samsvar med artikkel 15 nr. 2, skal den etterstrebe å benytte standardiserte metoder som innebærer minimal arbeidsbyrde og minimale kostnader ved blant annet å bruke de målemetodene som er nevnt i nr. 2.1 og 2.2, og ved å rette søkelyset mot de sektorene der den harmoniserte «bottom-up»-modellen anvendes mest mulig kostnadseffektivt.
Member States that so wish may use further bottom-up measurements in addition to the part prescribed by the harmonised bottom-up model subject to the agreement of the Commission, in accordance with the procedure referred to in Article 16(2), on the basis of a description of the methodology presented by the Member State concerned. 
De medlemsstatene som ønsker det kan, i samsvar med framgangsmåten nevnt i artikkel 16 nr. 2, med samtykke fra Kommisjonen og på grunnlag av en beskrivelse av metoden som den berørte medlemsstaten har framlagt, benytte ytterligere «bottom-up»-målinger i tillegg til den delen som er foreskrevet i den harmoniserte «bottom-up»-modellen.
If bottom-up calculations are not available for certain sectors, top-down indicators or mixtures of top-down and bottom-up calculations shall be used in the reports to the Commission, subject to the agreement of the Commission, in accordance with the procedure referred to in Article 16(2). 
Dersom det ikke foreligger «bottom-up»-beregninger for bestemte sektorer, skal «top-down»-indikatorer eller en blanding av «top-down»- og «bottom-up»-beregninger brukes i rapportene som skal overleveres Kommisjonen, med forbehold for Kommisjonens samtykke og i samsvar med framgangsmåten nevnt i artikkel 16 nr. 2.
In particular, when assessing requests to this effect within the context of the first EEAP described in Article 14(2), the Commission shall demonstrate the appropriate flexibility. 
Kommisjonen skal særlig utvise nødvendig fleksibilitet når den vurderer en slik anmodning innenfor rammen av den første handlingsplan for energieffektivitet beskrevet i artikkel 14 nr. 2.
Some top-down calculations will be necessary to measure the impact of measures implemented after 1995 (and in certain cases as early as 1991) that continue to have impact. 
Noen «top-down»-beregninger vil være nødvendige for å måle virkningen av tiltak som er blitt gjennomført etter 1995 (og i visse tilfeller så tidlig som i 1991), og som fremdeles har virkning.
How energy savings measurements should be normalised 
Hvordan målinger av energiøkonomisering bør standardiseres
Energy savings shall be determined by measuring and/or estimating consumption, before and after the implementation of the measure, while ensuring adjustment and normalisation for external conditions commonly affecting energy use. 
Energiøkonomisering skal fastslås ved å måle og/eller beregne forbruket før og etter at tiltaket er gjennomført, samtidig som eksterne forhold som vanligvis påvirker energiforbruket, korrigeres og standardiseres.
Conditions commonly affecting energy use may also differ over time. 
Forhold som vanligvis påvirker energiforbruket, kan også endre seg over tid.
Such conditions may be the likely impact of one or several plausible factors, such as: 
Slike forhold kan f.eks. skyldes påvirkningen fra en eller flere sannsynlige faktorer, slik som:
weather conditions, such as degree days; 
værforhold, som f.eks. døgngrader,
occupancy levels; 
nivå på belegg,
opening hours for non-domestic buildings; 
åpningstider for andre bygninger enn boliger,
installed equipment intensity (plant throughput); product mix; 
det installerte utstyrets intensitet (anleggets kapasitet), produktspekter,
plant throughput, level of production, volume or added value, including changes in GDP level; 
anleggets kapasitet, produksjonsnivå, volum eller merverdi, herunder endringer i BNP,
schedules for installation and vehicles; 
tidsplan for anlegg og kjøretøyer,
relationship with other units. 
forhold til andre enheter.
Data and methods that may be used (measurability) 
Data og metoder som kan benyttes (målbarhet)
Several methods for collecting data to measure and/or estimate energy savings exist. 
Det finnes flere metoder for å samle inn data som kan brukes til å måle og/eller beregne energiøkonomisering.
At the time of the evaluation of an energy service or energy efficiency improvement measure, it will often be impossible to rely only on measurements. 
Når en energitjeneste eller et tiltak for energieffektivisering skal evalueres, vil det ofte være umulig utelukkende å basere seg på målingene.
A distinction is therefore made between methods measuring energy savings and methods estimating energy savings, where the latter is the more common practice. 
Derfor skilles det mellom metoder som måler energiøkonomisering og metoder som beregner energiøkonomisering, og de sistnevnte er mest benyttet.
Data and methods based on measurements 
Data og metoder basert på målinger
Bills from distribution companies or retailers 
Regninger fra distribusjonsforetak eller detaljister
Metered energy bills may form the basis for measurement for a representative period before the introduction of the energy efficiency improvement measure. 
Energiregninger som bygger på forbruksmåling, kan danne grunnlaget for måling i en representativ periode før tiltaket for energieffektivisering innføres.
These may then be compared to metered bills for the period after the introduction and use of the measure, also for a representative period of time. 
Disse regningene kan deretter sammenlignes med regninger som bygger på forbruksmåling i perioden etter at tiltaket er blitt innført og har fått anvendelse, også i en representativ periode.
The findings should be compared to a control group (non-participation group) if possible or, alternatively, normalised as described in point 1.2. 
Resultatene bør om mulig sammenlignes med en kontrollgruppe (en gruppe som ikke deltar), eventuelt standardiseres som beskrevet i nr. 1.2.
Energy sales data 
Opplysninger om salg av energi
The consumption of different types of energy (e.g. electricity, gas, heating oil) may be measured by comparing the sales data from the retailer or distributor obtained before the introduction of the energy efficiency improvement measures with the sales data from the time after the measure. 
Forbruket av ulike energityper (f.eks. elektrisk kraft, gass, fyringsolje) kan måles ved å sammenligne detaljistens eller distributørens salgstall før det ble innført tiltak for energieffektivisering med salgstall etter at disse tiltakene ble innført.
A control group may be used or the data normalised. 
Det kan benyttes en kontrollgruppe eller standardiserte opplysninger.
Equipment and appliance sales data 
Salgsdata om utstyr og apparater
Performance of equipment and appliances may be calculated on the basis of information obtained directly from the manufacturer. 
Yteevnen til utstyr og apparater kan beregnes på grunnlag av opplysninger som mottas direkte fra produsenten.
Data on equipment and appliance sales can generally be obtained from the retailers. 
Data om salg av utstyr og apparater kan vanligvis fås hos detaljistene.
Special surveys and measurements may also be carried out. 
Det kan også utføres særlige undersøkelser og målinger.
The accessible data can be checked against sales figures to determine the size of energy savings. 
Tilgjengelige data kan kontrolleres i forhold til salgstallene for å fastslå omfanget av energiøkonomiseringen.
When using this method, adjustment should be made for changes in the use of the equipment or appliance. 
Når denne metoden brukes, bør det justeres for endret bruk av utstyr og apparater.
End-use load data 
Data om belastning i sluttbruksfasen
Energy use of a building or facility can be fully monitored to record energy demand before and after the introduction of an energy efficiency improvement measure. 
Energiforbruket i en bygning eller på et anlegg kan nøye overvåkes for å registrere energietterspørselen før og etter at et tiltak for energieffektivitet er blitt innført.
Important relevant factors (e.g. production process, special equipment, heating installations) may be metered more closely. 
Viktige relevante faktorer (f.eks. produksjonsprosess, særlig utstyr, varmeanlegg) kan måles mer nøyaktig.
Data and methods based on estimates 
Data og metoder basert på målinger
Simple engineering estimated data: Non-inspection 
Data som beregnes ved anvendelse av enkel teknikk: Ingen inspeksjon
Simple engineering estimated data calculation without on-site inspection is the most common method for obtaining data for measuring deemed energy savings. 
Beregning av data ved hjelp av enkel teknikk uten inspeksjon på stedet, er den mest anvendte metoden for å innhente data for måling av antatt energiøkonomisering.
Data may be estimated using engineering principles, without using on-site data, but with assumptions based on equipment specifications, performance characteristics, operation profiles of measures installed and statistics, etc. 
Data kan beregnes ved å bruke enkle tekniske prinsipper uten å bruke data fra stedet, men ved hjelp av antakelser basert på spesifikasjoner om utstyr, ytelsesegenskaper, driftsprofiler for gjennomførte tiltak og statistikk osv.
Enhanced engineering estimated data: Inspection 
Data som beregnes ved anvendelse av avansert teknikk: Inspeksjon
Energy data may be calculated on the basis of information obtained by an external expert during an audit of, or other type of visit to, one or several targeted sites. 
Data om energiøkonomisering kan beregnes på grunnlag av opplysninger som en ekstern ekspert har samlet inn i forbindelse med energirevisjon, eller annen type inspeksjon på et eller flere utvalgte steder.
On this basis, more sophisticated algorithms/simulation models could be developed and be applied to a larger population of sites (e.g. buildings, facilities, vehicles). 
På dette grunnlag kan det utarbeides mer avanserte algoritmer/simuleringsmodeller som kan anvendes på flere anleggsområder (f.eks. bygninger, anlegg, kjøretøyer).
This type of measurement can often be used to complement and calibrate simple engineering estimated data. 
Denne målemetoden kan ofte brukes for å supplere og justere data som beregnes ved anvendelse av enkel teknikk.
How to deal with uncertainty 
Håndtering av usikkerhet
All the methods listed in point 2 may entail some degree of uncertainty. 
Alle de metodene som er oppført i nr. 2, kan medføre en viss grad av usikkerhet.
Uncertainty may derive from( ): 
Usikkerhet kan stamme fra( ):
A model for establishing a level of quantifiable uncertainty based on these three errors is given in Appendix B in the International Performance Measurement & Verification Protocol (IPMVP). 
En modell for å fastslå et nivå for kvantifiserbar usikkerhet basert på disse tre feilene, er oppført i tillegg B i «International Performance Measurement & Verification Protocol (IPMVP)».
instrumentation errors: these typically occur because of errors in specifications given by the product manufacturer 
instrumentfeil: disse feilene oppstår vanligvis på grunn av feil i spesifikasjonene fra produsenten,
modelling errors: these typically refer to errors in the model used to estimate parameters for the data collected; 
modellberegningsfeil: det dreier seg vanligvis om feil i den modellen som benyttes for å beregne parametrer for innsamlede data,
sampling errors: these typically refer to errors resulting from the fact that a sample of units was observed rather than the entire set of units under study. 
prøvetakingsfeil: dette dreier seg vanligvis om feil som skyldes at ett utvalg prøveenheter observeres i stedet for alle enhetene som omfattes av undersøkelsen.
Uncertainty may also derive from planned and unplanned assumptions; these are typically associated with estimates, stipulations and/or the use of engineering data. 
Usikkerhet kan også skyldes planlagte eller ikke planlagte antakelser; og de oppstår som regel i forbindelse med beregninger, prognoser og/eller bruk av tekniske data.
The occurrence of errors is also related to the chosen system of data collection that is outlined in points 2.1 and 2.2. 
Forekomsten av feil henger også sammen med det systemet som er valgt for å samle inn data, beskrevet i nr. 2.1 og 2.2.
A further specification of uncertainty is advised. 
Det anbefales å presisere usikkerheten nærmere.
Member States may choose to use the method of quantified uncertainty when reporting on the targets set out in this Directive. 
Medlemsstatene kan velge å bruke metoden med kvantifiserbar usikkerhet når de rapporterer om de målene som er oppført i dette direktiv.
Quantified uncertainty shall then be expressed in a statistically meaningful way, declaring both accuracy and confidence level. 
Kvantifiserbar usikkerhet skal deretter uttrykkes på en statistisk meningsfull måte og angi både nøyaktighet og konfidensnivå.
For example, «the quantifiable error is found with 90 % confidence to be ± 20 %». 
Eksempel: «Den kvantifiserbare feilmargin er ± 20 % med et konfidensnivå på 90 %».
If the method of quantified uncertainty is used, Member States are also to take into account that the acceptable level of uncertainty required in energy savings calculations is a function of the level of savings and the cost-effectiveness of decreasing uncertainty. 
Dersom metoden med kvantifiserbar usikkerhet brukes, må medlemsstatene også ta hensyn til at den akseptable graden av usikkerhet som kreves i beregningen av energiøkonomisering, er en funksjon av sparenivået og kostnadseffektiviteten som følge av lavere usikkerhet.
Harmonised lifetimes of energy efficiency improvement measures in bottom-up calculations 
Harmonisert levetid for tiltak for energieffektivisering i «bottom-up»-beregninger
Some energy efficiency improvement measures last for decades while other measures last for a shorter period of time. 
Noen tiltak for energieffektivisering strekker seg over flere tiår, mens andre tiltak har kortere levetid.
The list below gives some examples of the average lifetime of energy efficiency improvement measures: 
Listen nedenfor gir noen eksempler på den gjennomsnittlige levetiden for tiltak for energieffektivitet:
Loft insulation of private dwellings 
Isolering av loft i private boliger
30 years 
30 år
Cavity wall insulation of private dwellings 
Isolering av hulmurvegger i private boliger
Glazing E to C rated (in m 2 ) 
Vindusruter, kategori E til C (i m 2 )
Boilers B to A rated 
Kjeler, kategori B til A
Heating controls — upgrade with boiler replacement 
Kontroll av oppvarmingssystemer — oppgradering med utskifting av kjele
CFLs — retail 
Kompakte lysstoffrør — detaljhandel
Source: Energy Efficiency Commitment 2005 — 2008, UK 
Kilde: Energy Efficiency Commitment 2005 — 2008, UK
To ensure that all Member States apply the same lifetimes for similar measures, these lifetimes will be harmonised on a European level. 
For å sikre at alle medlemsstatene anvender samme levetid for de samme tiltakene, skal levetiden harmoniseres på europeisk plan.
The Commission, assisted by the Committee established under Article 16, shall therefore replace the above list with an agreed preliminary list of the average lifetime of different energy efficiency improvement measures not later than 17 November 2006. 
Kommisjonen skal derfor med støtte fra den komiteen som er opprettet i henhold til artikkel 16, senest 17. november 2006 erstatte ovennevnte liste med en godkjent foreløpig liste over den gjennomsnittlige levetiden for ulike tiltak for energieffektivisering.
How to deal with multiplier effects of energy savings and how to avoid double counting in mixed top-down and bottom-up calculation methods 
Håndtering av den mangfoldiggjørende virkningen av energiøkonomisering og hvordan unngå dobbelttelling ved kombinasjon av «top-down»- og «bottom-up»-beregningsmetoder
The implementation of one energy efficiency improvement measure, e.g. hot water tank and pipe insulation in a building, or another measure with equivalent effect, may have future multiplier effects in the market, meaning that the market will implement a measure automatically without any further involvement from the authorities or agencies referred to in Article 4(4) or any private-sector energy services provider. 
Gjennomføring av ett tiltak for energieffektivisering, f.eks. isolering av varmtvannsbereder og rør til varmtvann i en bygning eller andre tiltak med tilsvarende virkning, kan ha framtidige mangfoldiggjørende virkninger på markedet, og det betyr at markedet automatisk vil gjennomføre et tiltak uten ytterligere deltakelse fra myndighetene eller organene nevnt i artikkel 4 nr. 4, eller noen privat leverandør av energitjenester.
A measure with multiplier potential would in most cases be more cost-effective than measures that need to be repeated on a regular basis. 
Et tiltak som kan ha en mangfoldiggjørende virkning, vil i de fleste tilfeller være mer kostnadseffektivt enn tiltak som må gjentas regelmessig.