natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Test methods for determining the SADT as well as the derivation of control and emergency temperatures are given in the UN Recommendations on the Transport of Dangerous Goods, Manual of Tests and Criteria, Part II, section 28. The test selected shall be conducted in a manner which is representative, both in size and material, of the package. 
Forsøksmetodene for bestemmelse av SADT samt utledelse av reguleringstemperatur og kritisk temperatur er angitt i FNs anbefalinger for transport av farlig gods: forsøkshåndbøker og kriterier, del II, avsnitt 28. Forsøket som velges, skal foretas på en måte som er representativ med hensyn til både emballasjens størrelse og materiale.
Label elements for organic peroxides 
Merkingselementer for organiske peroksider
Organic peroxides are classified by definition based on their chemical structure and on the available oxygen and hydrogen peroxide contents of the mixture (see 2.15.2.1). 
Organiske peroksider klassifiseres per definisjon på grunnlag av sin kjemiske struktur og på grunnlag av stoffblandingens aktive innhold av oksygen og hydrogenperoksid (se 2.15.2.1).
The properties of organic peroxides which are necessary for their classification shall be determined experimentally. 
De egenskapene til organiske peroksider som er nødvendige for klassifiseringen av dem, skal bestemmes ved forsøk.
The classification of organic peroxides shall be performed in accordance with test series A to H as described in Part II of the UN Recommendations on the Transport of Dangerous Goods, Manual of Tests and Criteria. 
Klassifiseringen av organiske peroksider skal foretas i samsvar med forsøksserie A til H, som beskrevet i del II av FNs anbefalinger for transport av farlig gods: forsøkshåndbøker og kriterier.
The procedure for classification is described in Figure 2.15.1. 
Framgangsmåten for klassifisering er beskrevet i figur 2.15.1.
Mixtures of already classified organic peroxides may be classified as the same type of organic peroxide as that of the most dangerous component. 
Allerede klassifiserte organiske peroksidblandinger kan klassifiseres som blandingens farligste bestanddel.
However, as two stable components can form a thermally less stable mixture, the SADT of the mixture shall be determined. 
Ettersom to termisk stabile bestanddeler kan gi en mindre stabil stoffblanding, skal imidlertid stoffblandingens SADT bestemmes.
The sum of the individual parts can be more hazardous than the individual components. 
Summen av de enkelte delene kan være farligere enn enkeltbestanddelene.
Corrosive to metals 
Etsende for metaller.
A substance or a mixture that is corrosive to metals means a substance or a mixture which by chemical action will materially damage, or even destroy, metals. 
Med «stoffer eller stoffblandinger som er etsende for metaller» menes stoffer eller stoffblandinger som ved kjemisk påvirkning skader eller til og med ødelegger metaller.
A substance or a mixture which is corrosive to metals is classified in a single category for this class, using the test in Part III, sub-section 37.4 of the UN Recommendations on the Transport of Dangerous Goods, Manual of Tests and Criteria, in accordance with Table 2.16.1: 
Stoffer eller stoffblandinger som er etsende for metaller skal klassifiseres i en enkelt kategori i denne klassen grunnlag av forsøket i del III, underavsnitt 37.4 i FNs anbefalinger for transport av farlig gods: forsøkshåndbøker og kriterier, i samsvar med tabell 2.16.1.
Criteria for substances and mixtures corrosive to metals 
Kriterier for stoffer og stoffblandinger som er etsende for metaller
Corrosion rate on either steel or aluminium surfaces exceeding 6,25 mm per year at a test temperature of 55 o C when tested on both materials. 
Korrosjonshastigheten på overflater av stål eller aluminium overstiger 6,25 mm per år ved en forsøkstemperatur på 55 o C når forsøket foretas med begge materialer.
Where an initial test on either steel or aluminium indicates the substance or mixture being tested is corrosive the follow up test on the other metal is not required. 
Dersom det første forsøket med enten stål eller aluminium viser at stoffet eller stoffblandingen som undersøkes, er etsende, er det ikke påkrevd å gjenta forsøket med det andre materialet.
Label elements shall be used for substances and mixtures meeting the criteria for classification in this hazard class in accordance with Table 2.16.2. 
Stoffer og stoffblandinger som oppfyller kriteriene for klassifisering i denne fareklassen, skal merkes i samsvar med tabell 2.16.2.
Label elements for substances and mixtures corrosive to metals 
Merkingselementer for stoffer og stoffblandinger som er etsende for metaller
The corrosion rate can be measured according to the test method of Part III sub-section 37.4 of the UN Recommendations on the Transport of Dangerous Goods, Manual of Tests and Criteria. 
Korrosjonshastigheten kan måles i henhold til forsøksmetoden i del III, underavsnitt 37.4, i FNs anbefalinger for transport av farlig gods: forsøkshåndbøker og kriterier.
Where the process and use conditions of the substance meet the conditions as specified in Section 3.2(b) or (c) of Annex XI the additional information may be omitted, and subsequently the substance is considered as if it is a PBT or vPvB in the registration dossier. 
Dersom framstillings- og bruksvilkårene for stoffet oppfyller vilkårene angitt i nr. 3.2 bokstav b) eller c) i vedlegg XI, kan de ytterligere opplysningene utelates, og stoffet blir da betraktet som et PBT- eller vPvB-stoff i registreringsdokumentasjonen.
The specimen to be used for the test shall be made of the following materials: 
Prøven som skal benyttes i forsøket, skal være av følgende materialer:
for the purposes of testing steel, steel types 
Ved forsøk med stål, ståltypene:
S275J2G3+CR (1.0144 resp.St 44-3), ISO 3574 as amended, Unified Numbering System (UNS) G 10200, or SAE 1020; 
S275J2G3+CR (1.0144 hhv. St 44-3), ISO 3574, med endringer, Unified Numbering System ( UNS ) G 10200, eller SAE 1020.
section 3.1.3.2 is replaced by the following: 
Avsnitt 3.1.3.2 skal lyde:
for the purposes of testing aluminium: 
Ved forsøk med aluminium:
non-clad types 7075-T6 or AZ5GU-T6. 
de ubelagte typene 7075-T6 eller AZ5GU-T6.
Acute toxicity means those adverse effects occurring following oral or dermal administration of a single dose of a substance or a mixture, or multiple doses given within 24 hours, or an inhalation exposure of 4 hours. 
Med «akutt giftighet» menes de skadevirkningene som oppstår etter tilførsel gjennom munnen eller huden av en enkelt dose av et stoff eller en stoffblanding, eller av flere doser gitt i løpet av 24 timer, eller etter eksponering ved innånding i fire timer.
The hazard class Acute Toxicity is differentiated into: 
Fareklassen akutt giftighet inndeles i
Acute dermal toxicity; 
akutt giftighet ved hudkontakt,
Acute inhalation toxicity. 
akutt giftighet ved innånding.
Criteria for classification of substances as acutely toxic 
Kriterier for klassifisering av stoffer som akutt giftige
Substances can be allocated to one of four toxicity categories based on acute toxicity by the oral, dermal or inhalation route according to the numeric criteria shown in Table 3.1.1. Acute toxicity values are expressed as (approximate) LD 50 (oral, dermal) or LC 50 (inhalation) values or as acute toxicity estimates (ATE). 
Stoffer kan plasseres i én av fire giftighetskategorier etter akutt giftighet ved eksponering gjennom munnen, gjennom huden eller ved innånding, i henhold til de numeriske kriteriene vist i tabell 3.1.1. Verdier for akutt giftighet uttrykkes som anslåtte LD 50 -verdier (gjennom munnen, gjennom huden) eller LC 50 -verdier (ved innånding), eller som anslåtte verdier for akutt giftighet (ATE – acute toxicity estimate).
Explanatory notes are shown following Table 3.1.1. 
Forklarende merknader er gitt i tilknytning til tabell 3.1.1.
Table 3.1.1 
Tabell 3.1.1
Acute toxicity hazard categories and acute toxicity estimates (ATE) defining the respective categories 
Farekategorier for akutt giftighet samt anslåtte verdier for akutt giftighet (ATE) for bestemmelse av de respektive kategoriene
Exposure Route 
Eksponeringsvei
Oral (mg/kg bodyweight) 
Oralt (mg/kg kroppsvekt)
See Note (a) 
Se merknad a)
Dermal (mg/kg 
Ved hudkontakt (mg/kg
bodyweight) 
kroppsvekt)
Gases (ppmV( ) 
Gasser (ppmV( )
Note (a) 
merknad a)
Note (b) 
merknad b)
Vapours (mg/l) 
Damp (mg/l)
Dusts and Mists (mg/l) 
Støv og tåke (mg/l)
Gas concentrations are expressed in parts per million per volume (ppmV). 
Gasskonsentrasjonen uttrykkes i milliondeler av totalvolumet (ppmV).
Notes to Table 3.1.1 
Merknader til tabell 3.1.1
The acute toxicity estimate (ATE) for the classification of a substance or ingredient in a mixture is derived using: 
Anslått verdi for akutt giftighet (ATE) ved klassifisering av et stoff eller en bestanddel i en stoffblanding utledes ved hjelp av:
the LD 50 /LC 50 where available, 
LD 50 /LC 50 -verdien, dersom data er tilgjengelige,
the appropriate conversion value from Table 3.1.2 that relates to the results of a range test, or 
en egnet omregningsverdi fra tabell 3.1.2 i henhold til resultatene av et doseområdeforsøk, eller
the appropriate conversion value from Table 3.1.2 that relates to a classification category. 
en egnet omregningsverdi fra tabell 3.1.2 i henhold til en klassifiseringskategori.
Generic concentration limits for inhalation toxicity in the table are based on 4 hour testing exposures. 
De generiske konsentrasjonsgrenser for giftighet ved innånding i tabellen er basert på fire timers eksponering.
Conversion of existing inhalation toxicity data which have been generated using a 1 hour exposure can be carried out by dividing by a factor of 2 for gases and vapours and 4 for dusts and mists. 
Det er mulig å omregne eksisterende data om giftighet ved innånding som er framkommet etter eksponering i én time, ved å dele på faktoren 2 for gasser og damper og faktoren 4 for støv og tåke.
For some substances or mixtures the test atmosphere will not just be a vapour but will consist of a mixture of liquid and vapour phases. 
For noen stoffer eller stoffblandinger består forsøksatmosfæren ikke bare av damp, men av en blanding av væske- og dampfaser.
For other substances or mixtures the test atmosphere may consist of a vapour which is near the gaseous phase. 
For andre stoffer eller stoffblandinger kan forsøksatmosfæren bestå av en damp som er nær gassfasen.
In these latter cases, classification shall be based on ppmV as follows: 
I de sistnevnte tilfellene skal klassifiseringen, i ppmV, baseres på følgende verdier:
Category 1 (100 ppmV), Category 2 (500 ppmV), Category 3 (2500 ppmV), Category 4 (20000 ppmV). 
kategori 1 (100 ppmV), kategori 2 (500 ppmV), kategori 3 (2 500 ppmV), kategori 4 (20 000 ppmV).
The terms «dust», «mist» and «vapour» are defined as follows: 
Uttrykkene «støv», «tåke» og «damp» defineres på følgende måte:
solid particles of a substance or mixture suspended in a gas (usually air); 
faste partikler av et stoff eller en stoffblanding suspendert i en gass (vanligvis luft),
Mist: 
«tåke»:
liquid droplets of a substance or mixture suspended in a gas (usually air); 
små væskedråper av et stoff eller en stoffblanding suspendert i en gass (vanligvis luft),
the gaseous form of a substance or mixture released from its liquid or solid state. 
gassformen av et stoff eller en stoffblanding, avgitt fra stoffet eller stoffblandingen i dets/dens flytende eller faste tilstand.
Dust is generally formed by mechanical processes. 
Støv oppstår som regel ved mekaniske prosesser.
Mist is generally formed by condensation of supersaturated vapours or by physical shearing of liquids. 
Tåke oppstår som regel ved kondensasjon av overmettet damp eller ved forskyvning av væsker.
Dusts and mists generally have sizes ranging from less than 1 to about 100 μm. 
For støv og tåke er partikkelstørrelsen vanligvis fra under 1 til ca. 100 μm.
Specific considerations for classification of substances as acutely toxic 
Særlige vurderinger ved klassifisering av stoffer som akutt giftige
The preferred test species for evaluation of acute toxicity by the oral and inhalation routes is the rat, while the rat or rabbit are preferred for evaluation of acute dermal toxicity. 
Den dyrearten som anbefales ved forsøk for vurdering av akutt giftighet ved eksponering gjennom munnen eller ved innånding, er rotte, mens rotte eller kanin anbefales ved vurdering av akutt giftighet ved hudkontakt.
When experimental data for acute toxicity are available in several animal species, scientific judgement shall be used in selecting the most appropriate LD 50 value from among valid, well-performed tests. 
Når forsøksdata for akutt giftighet finnes fra flere dyrearter, skal den best egnede LD 50 -verdien velges blant gyldige, korrekt gjennomførte forsøk, på grunnlag av vitenskapelig vurdering.
Specific considerations for classification of substances as acutely toxic by the inhalation route 
Særlige vurderinger ved klassifisering av stoffer som akutt giftige ved innånding
Units for inhalation toxicity are a function of the form of the inhaled material. 
Enhetene for giftighet ved innånding avhenger av formen på det innåndede materialet.
Values for dusts and mists are expressed in mg/l. Values for gases are expressed in ppmV. 
Verdiene for støv og tåke uttrykkes i mg/l. Verdiene for gasser uttrykkes i ppmV.
Acknowledging the difficulties in testing vapours, some of which consist of mixtures of liquid and vapour phases, the table provides values in units of mg/l. However, for those vapours which are near the gaseous phase, classification shall be based on ppmV. 
For å ta hensyn til vanskelighetene ved forsøk med damp, som noen ganger kan bestå av væske- og dampfaser i blanding, er tabellverdiene angitt i mg/l. I de tilfellene der dampen er nærere gassfasen, skal imidlertid klassifiseringen baseres på ppmV.
Of particular importance in classifying for inhalation toxicity is the use of well articulated values in the high toxicity categories for dusts and mists. 
Ved klassifisering av giftighet ved innånding er det særlig viktig å bruke signifikante verdier i de kategoriene som angir støv og tåke av høy giftighet.
Inhaled particles between 1 and 4 microns mean mass aerodynamic diameter (MMAD) will deposit in all regions of the rat respiratory tract. 
Innåndede partikler med en gjennomsnittlig aerodynamisk diameter (MMAD) på mellom 1 og 4 mikrometer, vil avleires i alle deler av rottas luftveier.
This particle size range corresponds to a maximum dose of about 2 mg/l. In order to achieve applicability of animal experiments to human exposure, dusts and mists would ideally be tested in this range in rats. 
Dette området av partikkelstørrelse tilsvarer en største dose på ca. 2 mg/l. For å kunne ekstrapolere dataene fra dyreforsøk til mennesker, bør forsøk med støv og tåke på rotter ideelt sett gjennomføres i dette området.
In addition to classification for inhalation toxicity, if data are available that indicates that the mechanism of toxicity was corrosivity, the substance or mixture shall also be labelled as ‘corrosive to the respiratory tract’ (see note 1 in 3.1.4.1). 
I tillegg til klassifisering av stoffets eller stoffblandingens giftighet ved innånding skal stoffet eller stoffblandingen også merkes som «etsende for luftveiene», dersom det foreligger data som viser at stoffet eller stoffblandingen er etsende, (se merknad 1 i 3.1.4.1).
Corrosion of the respiratory tract is defined by destruction of the respiratory tract tissue after a single, limited period of exposure analogous to skin corrosion; this includes destruction of the mucosa. 
Etsende virkning på luftveiene defineres som ødeleggelse av vevet i luftveiene, herunder slimhinnen, etter en enkelt, begrenset eksponeringsperiode, tilsvarende hudetsing.
The corrosivity evaluation can be based on expert judgment using such evidence as: 
Evalueringen av den etsende virkningen kan bygge på en sakkyndig vurdering, basert på dokumentasjon som
human and animal experience, existing (in vitro) data, pH values, information from similar substances or any other pertinent data. 
erfaringer fra mennesker og dyr, eksisterende data (in vitro), pH-verdier, informasjon om lignende stoffer eller andre relevante data.
Criteria for classification of mixtures as acutely toxic 
Kriterier for klassifisering av stoffblandinger som akutt giftige
The criteria for classification of substances for acute toxicity as outlined in section 3.1.2 are based on lethal dose data (tested or derived). 
Kriteriene for klassifisering av stoffer etter akutt giftighet, som angitt i avsnitt 3.1.2, er basert på data om dødelig dose (gjennom forsøk eller ved utledning).
For mixtures, it is necessary to obtain or derive information that allows the criteria to be applied to the mixture for the purpose of classification. 
For stoffblandinger er det nødvendig å framskaffe eller utlede opplysninger som gjør det mulig å anvende kriteriene for klassifiseringsformål.
The approach to classification for acute toxicity is tiered, and is dependent upon the amount of information available for the mixture itself and for its ingredients. 
Klassifisering etter akutt giftighet skjer i flere trinn og er avhengig av hvor mye informasjon som er tilgjengelig om stoffblandingen selv, og om dens bestanddeler.
The flow chart of Figure 3.1.1 outlines the process to be followed. 
De enkelte trinn som skal følges, er angitt i flytskjemaet i figur 3.1.1.
For acute toxicity each route of exposure shall be considered for the classification of mixtures, but only one route of exposure is needed as long as this route is followed (estimated or tested) for all ingredients. 
Ved klassifisering av stoffblandinger etter akutt giftighet skal hver eksponeringsvei vurderes, men bare én eksponeringsvei er nødvendig så lenge den følges (ved beregning eller forsøk) for alle bestanddeler.
the long-term no-observed effect concentration (NOEC) or EC10 for marine or freshwater organisms is less than 0,01 mg/l; 
langtidskonsentrasjon uten observert virkning (NOEC) eller EC10 for sjøvanns- eller ferskvannsorganismer er under 0,01 mg/l,
the substance meets the criteria for classification as carcinogenic (category 1A or 1B), germ cell mutagenic (category 1A or 1B), or toxic for reproduction (category 1A, 1B, or 2) according to Regulation EC No 1272/2008; 
stoffet oppfyller kriteriene for klassifisering som kreftframkallende (kategori 1A eller 1B), skadelig for arvestoffet i kjønnsceller (kategori 1A eller 1B) eller reproduksjonstoksisk (kategori 1A, 1B eller 2) i henhold til forordning (EF) nr. 1272/2008, eller
there is other evidence of chronic toxicity, as identified by the substance meeting the criteria for classification: specific target organ toxicity after repeated exposure (STOT RE category 1 or 2) according to Regulation EC No 1272/2008. 
det finnes andre bevis på kronisk giftighet identifisert ved at stoffet oppfyller kriteriene for klassifisering som stoff med giftvirkning på bestemte organer etter gjentatt eksponering (STOT RE, kategori 1 eller 2) i henhold til forordning (EF) nr. 1272/2008.
vPvB Substances 
vPvB-stoffer
If the acute toxicity is determined for more than one route of exposure, the more severe hazard category will be used for classification. 
Dersom akutte giftighet bestemmes for mer enn én eksponeringsvei, skal klassifiseringen baseres på den alvorligste farekategorien.
All available information shall be considered and all relevant routes of exposure shall be identified for hazard communication. 
All tilgjengelig informasjon skal vurderes, og alle relevante eksponeringsveier skal påvises for formidling av fare.
In order to make use of all available data for purposes of classifying the hazards of the mixtures, certain assumptions have been made and are applied where appropriate in the tiered approach: 
For å utnytte alle tilgjengelige data ved klassifisering av stoffblandingers farlige egenskaper, er det i den trinnvise framgangsmåten satt opp visse forutsetninger, som skal anvendes der det er aktuelt:
the «relevant ingredients» of a mixture are those which are present in concentrations of 1 % (w/w for solids, liquids, dusts, mists and vapours and v/v for gases) or greater, unless there is a reason to suspect that an ingredient present at a concentration of less than 1 % is still relevant for classifying the mixture for acute toxicity (see Table 1.1). 
De «relevante bestanddelene» i en stoffblanding er de som forekommer i konsentrasjoner på 1 % (w/w for faste stoffer, væsker, støv, tåke og damp og v/v for gasser) eller mer, med mindre det er grunn til å anta at en bestanddel som finnes i en konsentrasjon på under 1 %, fortsatt er relevant for å klassifisere stoffblandingen som akutt giftig (se tabell 1.1).
where a classified mixture is used as an ingredient of another mixture, the actual or derived acute toxicity estimate (ATE) for that mixture may be used, when calculating the classification of the new mixture using the formulas in section 3.1.3.6.1 and paragraph 3.1.3.6.2.3. 
Dersom en klassifisert stoffblanding brukes som en bestanddel i en annen stoffblanding, kan den faktisk anslåtte eller utledede akutte giftighet for den nevnte stoffblandingen benyttes når klassifiseringen av den nye stoffblandingen beregnes på grunnlag av formlene angitt i avsnitt 3.1.3.6.1 og i nr. 3.1.3.6.2.3.
Tiered approach to classification of mixtures for acute toxicity 
Trinnvis framgangsmåte ved klassifisering av stoffblandinger etter akutt giftighet
Where the mixture itself has been tested to determine its acute toxicity, it shall be classified according to the same criteria as those used for substances, presented in Table 3.1.1. If test data for the mixture are not available, the procedures presented under sections 3.1.3.5 and 3.1.3.6 shall be followed. 
Dersom forsøk for å bestemme stoffblandingens akutte giftighet er foretatt med stoffblandingen selv, skal stoffblandingen klassifiseres etter de samme kriterier som brukes for stoffer, som beskrevet i tabell 3.1.1. Dersom forsøksdata for stoffblandingen ikke finnes, skal framgangsmåten beskrevet i avsnitt 3.1.3.5 og 3.1.3.6 følges.
Classification of mixtures where acute toxicity data are available for the complete mixture: 
Klassifisering av stoffblandinger når data om akutt giftighet ikke foreligger for hele stoffblandingen:
Where the mixture itself has not been tested to determine its acute toxicity, but there are sufficient data on the individual ingredients and similar tested mixtures to adequately characterise the hazards of the mixture, these data shall be used in accordance with the bridging rules set out in section 1.1.3. 
Dersom forsøk for å bestemme stoffblandingens akutte giftighet ikke er foretatt med stoffblandingen selv, men det finnes tilstrekkelige data om enkeltbestanddeler og stoffblandinger som har gjennomgått tilsvarende forsøk til å beskrive stoffblandingens farlige egenskaper på en tilfredsstillende måte, skal de nevnte dataene benyttes i samsvar med ekstrapoleringsprinsippene fastsatt i avsnitt 1.1.3.
If a mixture is diluted with water or other totally non-toxic material, the toxicity of the mixture can be calculated from test data on the undiluted mixture. 
Dersom en stoffblanding fortynnes med vann eller andre fullstendig ikke-giftige løsninger, skal stoffblandingens giftighet beregnes på grunnlag av forsøksdata om den ufortynnede stoffblandingen.
Classification of mixtures based on ingredients of the mixture (Additivity formula) 
Klassifisering av stoffblandinger på grunnlag av stoffblandingens bestanddeler (summeringsformel)
Data available for all ingredients 
Det foreligger data for alle bestanddeler
In order to ensure that classification of the mixture is accurate, and that the calculation need only be performed once for all systems, sectors, and categories, the acute toxicity estimate (ATE) of ingredients shall be considered as follows: 
For å sikre at klassifiseringen av stoffblandingen er korrekt, og at beregningen må foretas bare én gang for alle systemer, sektorer og kategorier, skal vurderingen av bestanddelenes verdi for akutt giftighet skje på følgende måte: