natgillin/translations-raw huggingface dataset:
That relates in particular to the increased development of standards for services and the evolution of standardisation deliverables other than formal standards. 
Dette gjelder særlig den tiltakende utviklingen av standarder for tjenester og utviklingen av andre standardiseringspublikasjoner enn formelle standarder.
OJ L 315, 15.11.2006, p. 9. 
EUT L 315 av 15.11.2006, s. 9.
OJ L 36, 7.2.1987, p. 31. 
EFT L 36 av 7.2.1987, s. 31.
The European Parliament’s Resolution of 21 October 2010 on the future of European standardisation ( ), as well as the report of the Expert Panel for the Review of the European Standardization System (Express) of February 2010 entitled ‘Standardization for a competitive and innovative Europe: a vision for 2020’, have set out an important number of strategic recommendations regarding the review of the European standardisation system. 
Både europaparlamentsresolusjon av 21. oktober 2010 om framtiden for europeisk standardisering( ) o g rapporten fra ekspertgruppen for revisjon av den europeiske standardiseringsordningen (Express) av februar 2010 med tittelen «Standardization for a competitive and innovative Europe: a vision for 2020», inneholder en rekke viktige strategiske anbefalinger for revisjonen av den europeiske standardiseringsordningen.
OJ C 70 E, 8.3.2012, p. 56. 
EUT C 70 E av 8.3.2012, s. 56.
In order to ensure the effectiveness of standards and standardisation as policy tools for the Union, it is necessary to have an effective and efficient standardisation system which provides a flexible and transparent platform for consensus building between all participants and which is financially viable. 
For å sikre at standarder og standardisering skal være effektive politiske redskaper for Unionen, er det nødvendig å ha en virkningsfull og effektiv standardiseringsordning som gir en fleksibel og åpen plattform for å oppnå enighet mellom alle deltakerne, og som er økonomisk levedyktig.
Directive 2006/123/EC of the European Parliament and of the Council of 12 December 2006 on services in the internal market ( ) establishes general provisions facilitating the exercise of the freedom of establishment for service providers and the free movement of services, while maintaining a high quality of services. 
I europaparlaments- og rådsdirektiv 2006/123/EF av 12. desember 2006 om tjenester i det indre marked( ) fastsettes alminnelige bestemmelser som skal legge til rette for utøvelsen av etableringsadgangen for tjenesteytere og den frie bevegelighet for tjenester, samtidig som det opprettholdes en høy kvalitet på tjenestene.
It obliges the Member States to encourage, in cooperation with the Commission, the development of voluntary European standards with the aim of facilitating compatibility between services supplied by providers in different Member States, the provision of information to the recipient and the quality of service provision. 
Det forplikter medlemsstatene til i samarbeid med Kommisjonen å oppmuntre til utvikling av frivillige europeiske standarder for å gjøre tjenester som ytes av tjenesteytere i ulike medlemsstater, framlegging av opplysninger til mottakere og tjenestenes kvalitet mer forenlige.
However, Directive 98/34/EC only applies to standards for products while standards for services are not expressly covered by it. 
Direktiv 98/34/EF får imidlertid bare anvendelse på produkter, mens standarder for tjenester ikke uttrykkelig er omfattet av dette.
Furthermore, the delineation between services and goods is becoming less relevant in the reality of the internal market. 
Det blir dessuten stadig mindre relevant å skille mellom tjenester og produkter i virkeliggjøringen av det indre marked.
In practice, it is not always possible to clearly distinguish standards for products from standards for services. 
I praksis er det ikke alltid mulig å skille klart mellom standarder for produkter og standarder for tjenester.
Many standards for products have a service component while standards for services often also partly relate to products. 
Mange standarder for produkter har en tjenestebestanddel, mens standarder for tjenester ofte også delvis gjelder produkter.
Thus, it is necessary to adapt the current legal framework to these new circumstances by extending its scope to standards for services. 
Det er derfor nødvendig å tilpasse den nåværende rettslige rammen til de nye omstendighetene ved å utvide den rettslige rammens virkeområde til standarder for tjenester.
Like other standards, standards for services are voluntary and should be market-driven, whereby the needs of the economic operators and stakeholders directly or indirectly affected by such standards prevail, and should take into account the public interest and be based on the founding principles, including consensus. 
Standarder for tjenester er som andre standarder frivillige og bør være markedsbaserte. Behovene til markedsdeltakere og berørte parter som direkte eller indirekte berøres av slike standarder, bør ha forrang. Standardene bør også ta hensyn til offentlighetens interesse og bygge på grunnprinsippene, herunder enighet.
They should primarily focus on services linked to products and processes. 
Standardene bør først og fremst fokusere på tjenester knyttet til produkter og prosesser.
The legal framework allowing the Commission to request one or several European standardisation organisations to draft a European standard or European standardisation deliverable for services should be applied while fully respecting the distribution of competences between the Union and the Member States as laid down in the Treaties. 
Den rettslige rammen som gjør det mulig for Kommisjonen å be én eller flere europeiske standardiseringsorganisasjoner om å utarbeide en europeisk standard eller en europeisk standardiseringspublikasjon for tjenester, bør anvendes idet kompetansefordelingen mellom Unionen og medlemsstatene som fastsatt i traktatene, fullt ut overholdes.
This concerns in particular Articles 14, 151, 152, 153, 165, 166 and 168 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) and Protocol (No 26) on Services of General Interest annexed to the Treaty on European Union (TEU) and to the TFEU in accordance with which it remains the exclusive competence of the Member States to define the fundamental principles of their social security, vocational training and health systems and to shape the framework conditions for the management, financing, organisation and delivery of the services supplied within those systems, including – without prejudice to Article 168(4) TFEU and to Directive 2005/36/EC of the European Parliament and of the Council of 7 September 2005 on the recognition of professional qualifications ( ) – the definition of requirements, quality and safety standards applicable to them. 
Dette gjelder særlig artikkel 14, 151, 152, 153, 165, 166 og 168 i traktaten om Den europeiske unions virkemåte (TEUV) og protokoll (nr. 26) om tjenester av allmenn interesse som er vedlagt traktaten om Den europeiske union (TEU) og TEUV, hvorav det følger at medlemsstatene har enekompetanse til å fastsette grunnprinsippene for sine trygdeordninger, helsetjenester og sin yrkesrettede opplæring, og til å utforme rammevilkårene for å forvalte, finansiere, organisere og yte de tjenestene som utføres innenfor disse ordningene, herunder – med forbehold for artikkel 168 nr. 4 i TEUV og europaparlaments- og rådsdirektiv 2005/36/EF av 7. september 2005 om godkjenning av yrkeskvalifikasjoner( ) – fastsettelsen av de kravene, kvalitets- og sikkerhetsstandardene som gjelder for disse.
The Commission should not, by means of such a request, affect the right to negotiate, conclude and enforce collective agreements and to take industrial action in accordance with national law and practices which respect Union law. 
Kommisjonen bør ikke i form av en slik anmodning påvirke retten til å forhandle fram, inngå og håndheve tariffavtaler og retten til å gjennomføre faglige aksjoner i samsvar med nasjonal lovgivning og praksis som overholder unionsretten.
The European standardisation organisations are subject to competition law to the extent that they can be considered to be an undertaking or an association of undertakings within the meaning of Articles 101 and 102 TFEU. 
De europeiske standardiseringsorganisasjonene omfattes av konkurranseretten i den grad de kan anses å være et foretak eller en sammenslutning av foretak i henhold til artikkel 101 og 102 i TEUV.
Within the Union, national standards are adopted by national standardisation bodies which could lead to conflicting standards and technical impediments in the internal market. 
Innenfor Unionen vedtas nasjonale standarder av nasjonale standardiseringsorganer, noe som kan føre til motstridende standarder og tekniske hindringer i det indre marked.
Therefore, it is necessary for the internal market and for the effectiveness of standardisation within the Union to confirm the existing regular exchange of information between the national standardisation bodies, the European standardisation organisations and the Commission, about their current and future standardisation activities as well as the standstill principle applicable to the national standardisation bodies within the framework of the European standardisation organisations which provides for the withdrawal of national standards after the publication of a new European standard. 
Det er derfor nødvendig for det indre marked og for effektiviteten av standardiseringen i Unionen å bekrefte den nåværende regelmessige utvekslingen av opplysninger mellom de nasjonale standardiseringsorganene, de europeiske standardiseringsorganisasjonene og Kommisjonen om deres pågående og framtidige standardiseringsvirksomhet, samt bekrefte det prinsippet om karensperiode som gjelder for de nasjonale standardiseringsorganene innenfor rammen av de europeiske standardiseringsorganisasjonene, som fastsetter tilbaketrekkingen av nasjonale standarder etter offentliggjøringen av en ny europeisk standard.
The national standardisation bodies and European standardisation organisations should also observe the provisions on exchange of information in Annex 3 to the Agreement on Technical Barriers to Trade ( ). 
De nasjonale standardiseringsorganene og europeiske standardiseringsorganisasjonene bør også overholde bestemmelsene om utveksling av opplysninger i vedlegg 3 til avtalen om tekniske handelshindringer( ).
Approved by Council Decision 94/800/EC of 22 December 1994 concerning the conclusion on behalf of the European Community, as regards matters within its competence, of the agreements reached in the Uruguay Round multilateral negotiations (1986-1994)(OJ L 336, 23.12.1994, p. 1). 
Godkjent ved rådsbeslutning 94/800/EF av 22. desember 1994 om inngåelse på vegne av Det europeiske fellesskap, på områder som faller inn under dets myndighet, av avtalene som ble oppnådd i Uruguay-rundens multilaterale forhandlinger (1986–1994) (EFT L 336 av 23.12.1994, s. 1).
The Member States’ obligation to notify the Commission of their national standardisation bodies should not require the adoption of a specific national legislation for the purposes of recognition of those bodies. 
Medlemsstatenes forpliktelse til å melde sine nasjonale standardiseringsorganer til Kommisjonen bør ikke innebære krav om vedtakelse av særlig nasjonal lovgivning for anerkjennelse av disse organene.
The regular exchange of information between the national standardisation bodies, the European standardisation organisations and the Commission should not prevent national standardisation bodies from complying with other obligations and commitments, and in particular with Annex 3 to the Agreement on Technical Barriers to Trade. 
Den regelmessige utvekslingen av opplysninger mellom nasjonale standardiseringsorganer, europeiske standardiseringsorganisasjoner og Kommisjonen bør ikke hindre nasjonale standardiseringsorganer i å oppfylle andre krav og forpliktelser, herunder særlig i henhold til vedlegg 3 til avtalen om tekniske handelshindringer.
The representation of societal interests and societal stakeholders in European standardisation activities refers to the activities of organisations and parties representing interests of greater societal relevance, for instance environmental, consumer interests or employee interests. 
Representasjonen av samfunnsmessige interesser og samfunnets berørte parter i europeisk standardiseringsvirksomhet viser til det arbeidet som utføres av organisasjoner og parter som representerer interesser av større samfunnsmessig relevans, for eksempel miljø-, forbruker- eller arbeidstakerinteresser.
However, the representation of social interests and social stakeholders in European standardisation activities refers particularly to the activities of organisations and parties representing employees and workers’ basic rights, for instance trade unions. 
Representasjonen av arbeidstakerinteresser og arbeidstakere som er berørte parter i europeisk standardiseringsvirksomhet, viser derimot særlig til det arbeidet som utføres av organisasjoner og parter som representerer arbeidstakernes grunnleggende rettigheter, for eksempel fagforeninger.
In order to speed up the decision-making process, national standardisation bodies and European standardisation organisations should facilitate accessible information on their activities through the promotion of the use of information and communication technologies (ICT) in their respective standardisation systems, for example by providing to all relevant stakeholders an easy-to-use online consultation mechanism for the submission of comments on draft standards and by organising virtual meetings, including by means of web conferencing or video conferencing, of technical committees. 
For å framskynde beslutningsprosessen bør nasjonale standardiseringsorganer og europeiske standardiseringsorganisasjoner fremme tilgjengeligheten av opplysninger om sin virksomhet gjennom tiltak for bruk av informasjons- og kommunikasjonsteknologi (IKT) innenfor deres respektive standardiseringsordninger, for eksempel ved å stille en lett anvendelig, direktekoplet samrådsordning til rådighet for alle relevante berørte parter for innsending av merknader til forslag til standarder, og ved å organisere virtuelle møter for tekniske komiteer, herunder ved hjelp av nett- eller videokonferanser.
Standards can contribute to helping Union policy address the major societal challenges such as climate change, sustainable resource use, innovation, ageing population, integration of people with disabilities, consumer protection, workers’ safety and working conditions. 
Standarder kan bidra i Unionens politiske arbeid med viktige samfunnsmessige utfordringer som klimaendringer, bærekraftig bruk av ressurser, nyskaping, en aldrende befolkning, integrering av funksjonshemmede personer, forbrukervern, arbeidstakeres sikkerhet og arbeidsvilkår.
By driving the development of European or international standards for goods and technologies in the expanding markets in those areas, the Union could create a competitive advantage for its enterprises and facilitate trade, in particular for SMEs, which account for a large part of European enterprises. 
Ved å være en drivkraft for utviklingen av europeiske eller internasjonale standarder for varer og teknikker på de voksende markedene innenfor disse områdene, vil Unionen kunne skape et konkurransefortrinn for sine foretak og fremme handelen, særlig for SMB-er som utgjør en stor del av de europeiske foretakene.
Standards are important tools for the competitiveness of undertakings and especially SMEs, whose participation in the standardisation process is important for technological progress in the Union. 
Standarder er viktige redskaper for foretakenes konkurranseevne og særlig SMB-enes konkurranseevne, og sistnevntes deltaking i standardiseringsarbeidet er viktig for den teknologiske utviklingen i Unionen.
Therefore it is necessary that the standardisation framework encourage SMEs to actively participate in and provide their innovative technology solutions to standardisation efforts. 
Det er derfor nødvendig at rammen for standardiseringen oppmuntrer SMB-er til å delta aktivt og bidra med sine nyskapende, teknologiske løsninger i standardiseringsarbeidet.
This includes improving their participation at national level where they can be more effective due to lower costs and lack of linguistic barriers. 
Dette omfatter å forbedre sin deltaking på nasjonalt plan, der de kan få en større virkning på grunn av lavere kostnader og fravær av språkbarrierer.
Consequently this Regulation should improve representation and participation of SMEs in both national and European technical committees and should facilitate their effective access to and awareness of standards. 
Denne forordning bør derfor forbedre SMB-enes representasjon og deltaking i både nasjonale og europeiske tekniske komiteer og bør lette deres faktiske tilgang og kjennskap til standarder.
European standards are of vital interest for the competitiveness of SMEs which, however, are in some cases under-represented in European standardisation activities. 
Europeiske standarder er av avgjørende betydning for SMB-ers konkurranseevne, men disse foretakene er i visse sammenhenger underrepresentert i europeisk standardiseringsvirksomhet.
Thus, this Regulation should encourage and facilitate appropriate representation and participation of SMEs in the European standardisation process by an entity that is effectively in contact with, and duly representative of, SMEs and organisations representing SMEs at national level. 
Denne forordning bør derfor oppmuntre til og legge til rette for en passende representasjon og deltaking av SMB-er i det europeiske standardiseringsarbeidet gjennom en enhet som rent faktisk er i kontakt med og behørig representativ for SMB-er og organisasjoner som representerer SMB-er på nasjonalt plan.
Standards can have a broad impact on society, in particular on the safety and well-being of citizens, the efficiency of networks, the environment, workers’ safety and working conditions, accessibility and other public policy fields. 
Standarder kan ha en bred virkning på samfunnet, særlig med hensyn til borgernes sikkerhet og velferd, netteffektiviteten, miljøet, arbeidstakernes sikkerhet og arbeidsvilkår, tilgjengelighet og andre områder for offentlig politikk.
Therefore, it is necessary to ensure that the role and the input of societal stakeholders in the development of standards are strengthened, through the reinforced support of organisations representing consumers and environmental and social interests. 
Det er derfor nødvendig å sikre at rollen til og bidraget fra samfunnets berørte parter ved utviklingen av standarder styrkes gjennom økt støtte til organisasjoner som representerer forbrukerne, miljøet og samfunnsinteressene.
The obligation of the European standardisation organisations to encourage and facilitate representation and effective participation of all relevant stakeholders does not entail any voting rights for these stakeholders unless such voting rights are prescribed by the internal rules of procedure of the European standardisation organisations. 
De europeiske standardiseringsorganisasjonenes forpliktelse til å oppmuntre til og legge til rette for representasjon og faktisk deltaking av alle relevante berørte parter innebærer ikke noen stemmerett for disse berørte partene, med mindre en slik stemmerett er fastsatt i de europeiske standardiseringsorganisasjonenes interne forretningsorden.
The European standardisation system should also fully take into account the United Nations Convention on the Rights of Persons with Disabilities ( ). 
Den europeiske standardiseringsordningen bør også fullt ut ta hensyn til De forente nasjoners konvensjon om rettighetene til funksjonshemmede personer( ).
It is therefore important that organisations representing the interests of consumers sufficiently represent and include the interests of people with disabilities. 
Det er derfor viktig at organisasjoner som representerer forbrukernes interesser, i tilstrekkelig grad representerer og trekker inn funksjonshemmede personers interesser.
In addition, the participation of people with disabilities in the standardisation process should be facilitated by all available means. 
Dessuten bør funksjonshemmede personers deltaking i standardiseringsarbeidet støttes med alle tilgjengelige midler.
Approved by Council Decision 2010/48/EC of 26 November 2009 concerning the conclusion, by the European Community, of the United Nations Convention on the Rights of Persons with Disabilities (OJ L 23, 27.1.2010, p. 35). 
Godkjent ved rådsbeslutning 2010/48/EF av 26. november 2009 om Det europeiske fellesskaps inngåelse av De forente nasjoners konvensjon om funksjonshemmede personers rettigheter ( EUT L 23 av 27.1.2010, s. 35).
Due to the importance of standardisation as a tool to support Union legislation and policies and in order to avoid ex-post objections to and modifications of harmonised standards, it is important that public authorities participate in standardisation at all stages of the development of those standards where they may be involved and especially in the areas covered by Union harmonisation legislation for products. 
Som følge av betydningen av standardisering som et redskap for å støtte Unionens regelverk og politikk, og med henblikk på å unngå innvendinger mot harmoniserte standarder i etterkant og endringer av disse, er det viktig at myndighetene deltar i standardiseringen på alle trinn i utviklingen av disse standardene der de kan trekkes inn, og særlig på områder som er omfattet av Unionens harmoniseringsregelverk for produkter.
Standards should take into account environmental impacts throughout the life cycle of products and services. 
Standarder bør ta hensyn til miljøvirkninger i hele produktets og tjenestens livssyklus.
Important and publicly available tools for evaluating such impacts throughout the life cycle have been developed by the Commission’s Joint Research Centre (JRC). 
Viktige og offentlig tilgjengelige redskaper for å vurdere slike virkninger gjennom hele livssyklusen er blitt utviklet av Det felles forskningssenter (FFS) under Kommisjonen.
Thus, this Regulation should ensure that the JRC can play an active role in the European standardisation system. 
Denne forordning bør dermed sikre at FFS kan spille en aktiv rolle i den europeiske standardiseringsordningen.
The viability of the cooperation between the Commission and the European standardisation system depends on careful planning of future requests for the development of standards. 
Levedyktigheten av samarbeidet mellom Kommisjonen og den europeiske standardiseringsordningen er avhengig av en nøye planlegging av framtidige anmodninger om å utvikle standarder.
This planning could be improved, in particular through the input of interested parties, including national market surveillance authorities, by introducing mechanisms for collecting opinions and facilitating the exchange of information among all interested parties. 
Denne planleggingen vil kunne forbedres, særlig gjennom bidrag fra berørte parter, herunder de nasjonale markedstilsynsmyndighetene, ved å innføre ordninger for å samle inn uttalelser og ved å gjøre utvekslingen av opplysninger lettere mellom alle berørte parter.
Since Directive 98/34/EC already provides for the possibility to request the European standardisation organisations to develop European standards, it is appropriate to put in place a better and more transparent planning in an annual work programme which should contain an overview of all requests for standards which the Commission intends to submit to European standardisation organisations. 
Ettersom direktiv 98/34/EF allerede gir mulighet til å be de europeiske standardiseringsorganisasjonene om å utvikle europeiske standarder, er det hensiktsmessig å opprette en bedre og åpnere planlegging i form av et årlig arbeidsprogram som bør inneholde en oversikt over alle anmodninger om standarder som Kommisjonen har til hensikt å framsette for de europeiske standardiseringsorganisasjonene.