natgillin/translations-raw huggingface dataset:
be based on available data, supplemented with estimates. 
være basert på tilgjengelige opplysninger som utfylles med beregninger.
Not later than 17 May 2008, the Commission shall publish a cost/benefit impact assessment examining the linkages between EU standards, regulations, policies and measures on end-use energy efficiency. 
Senest 17. mai 2008 skal Kommisjonen offentliggjøre en nytte- og kostnadsvurdering som omhandler forholdet mellom EUs standarder, bestemmelser, politikk og tiltak for effektiv sluttbruk av energi.
The EEAPs shall be assessed in accordance with the procedure referred to in Article 16(2): 
Handlingsplanene for energieffektivitet skal evalueres i samsvar med framgangsmåten som er nevnt i artikkel 16 nr. 2:
the first EEAPs shall be reviewed before 1 January 2008; 
de første handlingsplanene for energieffektivitet skal gjennomgås før 1. januar 2008
the second EEAPs shall be reviewed before 1 January 2012; 
annet sett med handlingsplaner for energieffektivitet skal gjennomgås før 1. januar 2012
the third EEAPs shall be reviewed before 1 January 2015. 
tredje settet med handlingsplaner for energieffektivitet skal gjennomgås før 1. januar 2015.
On the basis of the EEAPs, the Commission shall assess the extent to which Member States have made progress towards achieving their national indicative energy savings targets. 
På grunnlag av handlingsplanene for energieffektivitet skal Kommisjonen vurdere i hvilket omfang medlemsstatene har gjort framskritt med hensyn til å oppfylle de nasjonale veiledende målene for energiøkonomisering.
The Commission shall publish reports with its conclusions: 
Kommisjonen skal offentliggjøre en rapport med sine konklusjoner:
on the first EEAPs before 1 January 2008; 
om de første handlingsplanene for energieffektivitet før 1. januar 2008
on the second EEAPs before 1 January 2012; 
om annet sett med handlingsplaner for energieffektivitet før 1. januar 2012
on the third EEAPs before 1 January 2015. 
om tredje sett med handlingsplaner for energieffektivitet før 1. januar 2015.
These reports shall include information on related action at Community level, including legislation currently in force and future legislation. 
Disse rapportene skal omfatte opplysninger om tilsvarende tiltak på fellesskapsplan, herunder om gjeldende og framtidig regelverk.
The reports shall take into account the benchmarking system referred to in Article 15(4), identify best practices, identify cases where Member States and/or the Commission are not making enough progress, and may contain recommendations. 
Rapportene skal ta hensyn til referansemålingssystemet nevnt i artikkel 15 nr. 4, utpeke de beste metodene og identifisere de tilfellene der medlemsstatene og/eller Kommisjonen ikke gjør tilstrekkelig framskritt, samt kunne inneholde anbefalinger.
The second report shall be followed, as appropriate and where necessary, by proposals to the European Parliament and to the Council for additional measures including a possible extension of the period of application of targets. 
Den annen rapport skal eventuelt og om nødvendig ledsages av forslag til Europaparlamentet og Rådet om ytterligere tiltak, herunder om en mulig forlengelse av anvendelsesperioden for målene.
If the report concludes that insufficient progress has been made towards achieving the national indicative targets, these proposals shall address the level and nature of the targets. 
Dersom rapporten konkluderer med at det ikke er gjort tilstrekkelig framskritt for å nå de nasjonale veiledende målene, skal disse forslagene rette søkelyset mot målenes nivå og type.
Review and adaptation of the framework 
Gjennomgåelse og tilpasning av rammer
The values and calculation methods referred to in Annexes II, III, IV and V shall be adapted to technical progress in accordance with the procedure referred to in Article 16(2). 
De verdiene og beregningsmetodene som er nevnt i vedlegg II, III, IV og V skal tilpasses til den tekniske utviklingen i samsvar med framgangsmåten nevnt i artikkel 16 nr. 2.
Before 1 January 2008, the Commission, in accordance with the procedure referred to in Article 16(2), shall further refine and complement as required points 2 to 6 of Annex IV, whilst respecting the general framework set out in Annex IV. 
Innen 1. januar 2008 skal Kommisjonen i samsvar med framgangsmåten nevnt i artikkel 16 nr. 2, presisere nærmere og om nødvendig utfylle nr. 2-6 i vedlegg IV, samtidig som den allmenne rammen oppført i vedlegg IV overholdes.
Before 1 January 2012, the Commission, in accordance with the procedure referred to in Article 16(2), shall raise the percentage of harmonised bottom-up calculations used in the harmonised calculation model referred to in point 1 of Annex IV, without prejudice to those Member State schemes that already use a higher percentage. 
Innen 1. januar 2012 skal Kommisjonen i samsvar med framgangsmåten nevnt i artikkel 16 nr. 2, beslutte å høyne prosentsatsen for de harmoniserte “bottom up”-beregningene som brukes i den harmoniserte beregningsmodellen som er nevnt i nr. 1 til vedlegg IV, med forbehold for de medlemsstatene som allerede benytter ordninger med en høyere prosentsats.
The new harmonised calculation model with a significantly higher percentage of bottom-up calculations shall first be used as from 1 January 2012. 
Den nye harmoniserte beregningsmodellen med en betydelig høyere prosentsats for “bottom up”-beregninger skal ikke brukes før etter 1. januar 2012.
Wherever practicable and possible, the measurement of total savings over the total period of application of the Directive shall use this harmonised calculation model, without prejudice to those Member State schemes that use a higher percentage of bottom-up calculations. 
Der det er praktisk og mulig å gjennomføre, skal denne harmoniserte beregningsmodellen brukes ved beregning av samlet økonomisering i hele anvendelsesperioden for dette direktiv, med forbehold for de medlemsstatene med ordninger som allerede benytter en høyere prosentsats for “bottom up”-beregninger.
Not later than 30 June 2008, the Commission, in accordance with the procedure set out in Article 16(2), shall develop a set of harmonised energy efficiency indicators and benchmarks based upon them, taking into account available data or data that can be collected in a cost-effective manner for each Member State. 
Senest 30. juni 2008 skal Kommisjonen i samsvar med framgangsmåten oppført i artikkel 16 nr. 2, utarbeide ett sett med harmoniserte indikatorer for effektivitetsmåling og referanseverdier basert på disse, idet det tas hensyn til tilgjengelige opplysninger eller opplysninger som kan samles inn på en kostnadseffektiv måte for hver medlemsstat.
For the development of these harmonised energy efficiency indicators and benchmarks the Commission shall use as a reference guide the indicative list set out in Annex V. 
For å utarbeide disse harmoniserte indikatorene og referanseverdiene for måling av energieffektivitet, skal Kommisjonen bruke den veiledende listen oppført i vedlegg V.
Member States shall gradually integrate these indicators and benchmarks into the statistical data included in their EEAPs as referred to in Article 14, and use them as one of the tools at their disposal to decide on future priority areas in the EEAPs. 
Medlemsstatene skal gradvis innarbeide disse indikatorene og referanseverdiene i de statistiske opplysningene som inngår i deres handlingsplaner for energieffektivitet som nevnt i artikkel 14, og bruke dem som et av de verktøyene som forefinnes for å beslutte framtidige prioriteringer i handlingsplanene for energieffektivitet.
Not later than 17 May 2011, the Commission shall present to the European Parliament and the Council a report on the progress in setting indicators and benchmarks. 
Kommisjonen skal innen 17. mai 2011 framlegge for Europaparlamentet og Rådet en rapport om de framskritt som er gjort for å fastsette indikatorer og referanseverdier.
Directive 93/76/EEC is hereby repealed. 
Vedtak 93/76/EØF oppheves.
Member States shall bring into force the laws, regulations and administrative provisions necessary to comply with this Directive not later than 17 May 2008, with the exception of the provisions of Article 14(1), (2) and (4), for which the date of transposition shall be, at the latest 17 May 2006. 
Medlemsstatene skal sette i kraft de lover og forskrifter som er nødvendige for å etterkomme dette direktiv senest innen 17. mai 2008, med unntak av bestemmelsene i artikkel 14 nr. 1, 2 og 4, for hvilke fristen for innarbeiding skal være senest 17. mai 2006.
Methodology for calculating the national indicative energy savings target 
Metode for å beregne de nasjonale veiledende mål for energiøkonomisering
The methodology used for calculating the national indicative energy savings target set out in Article 4 shall be the following: 
Følgende metode benyttes for å beregne de nasjonale veiledende målene som er oppført i artikkel 4:
Member States shall use the annual final inland energy consumption of all energy users within the scope of this Directive for the most recent five-year period previous to the implementation of this Directive for which official data are available, to calculate an annual average amount of consumption. 
For å beregne det årlige gjennomsnittsforbruket, skal medlemsstatene bruke det årlige nasjonale sluttbruket av energi for alle energibrukere som omfattes av dette direktiv for de fem siste årene forut for gjennomføringen av dette direktiv, og som det foreligger offisielle tall for.
This final energy consumption shall be the amount of energy distributed or sold to final customers during the five-year period, not adjusted for degree days, structural changes or production changes. 
Dette sluttforbruket av energi skal omfatte den mengde energi som er blitt distribuert eller solgt til sluttkundene i femårsperioden uten justering for døgngrader, strukturendringer eller endringer i produksjonen.
On the basis of this annual average amount of consumption, the national indicative energy savings target shall be calculated once and the resulting absolute amount of energy to be saved applied for the total duration of this Directive. 
På grunnlag av dette årlige gjennomsnittsforbruket beregnes det nasjonale veiledende målet for energiøkonomisering én gang, og den absolutte energimengden som framkommer og skal spares, skal gjelde for dette direktivs gyldighetstid.
The national indicative energy savings target shall: 
Det nasjonale veiledende målet for energiøkonomisering skal:
consist of 9 % of the annual average amount of consumption referred to above; 
bestå av 9 % av det ovennevnte årlige gjennomsnittsforbruket,
be measured after the ninth year of application of this Directive; 
måles etter dette direktivs niende anvendelsesår,
be the result of cumulative annual energy savings achieved throughout the nine-year application period of this Directive; 
være et resultat av samlet årlig energiøkonomisering som er oppnådd gjennom den ni år lange anvendelsesperioden for dette direktiv,
be reached by way of energy services and other energy efficiency improvement measures. 
kunne nås ved hjelp av energitjenester og andre tiltak for energieffektivisering.
This methodology for measuring energy savings ensures that the total energy savings prescribed by this Directive are a fixed amount, and thus independent of future GDP growth and of any future increase in energy consumption. 
Denne metoden for å beregne energiøkonomisering sikrer at samlet energiøkonomisering som er angitt i dette direktiv, utgjør en fast mengde og dermed er uavhengig av framtidig vekst i BNP og enhver framtidig økning av energiforbruket.
The national indicative energy savings target shall be expressed in absolute terms in GWh, or equivalent, calculated in accordance with Annex II. 
Det nasjonale målet for energiøkonomisering skal uttrykkes i absolutte tall i GWh eller tilsvarende, beregnet i samsvar med vedlegg II.
Energy savings in a particular year following the entry into force of this Directive that result from energy efficiency improvement measures initiated in a previous year not earlier than 1995 and that have a lasting effect may be taken into account in the calculation of the annual energy savings. 
Energiøkonomisering i et bestemt år fra dette direktiv trer i kraft, som følge av tiltak for energiøkonomisering iverksatt tidligere år, men ikke før 1995, og som har varig virkning, kan tas med i betraktningen når årlig energiøkonomisering skal beregnes.
In certain cases, where circumstances can justify it, measures initiated before 1995 but not earlier than 1991 may be taken into account. 
I visse tilfeller der omstendighetene tillater det, kan det tas hensyn til tiltak som ble iverksatt før 1995, men ikke tidligere enn 1991.
Measures of a technological nature should either have been updated to take account of technological progress, or be assessed in relation to the benchmark for such measures. 
Tiltak av teknisk art burde enten ajourføres for å ta hensyn til teknologisk utvikling eller vurderes i forhold til referanseverdiene for slike tiltak.
The Commission shall provide guidelines on how the effect of all such energy efficiency improving measures should be measured or estimated, based, wherever possible, on existing Community legislation, such as Directive 2004/8/EC of the European Parliament and of the Council of 11 February 2004 on the promotion of cogeneration based on a useful heat demand in the internal energy market( ) and Directive 2002/91/EC. 
Kommisjonen skal gi retningslinjer for hvordan virkningen av alle slike tiltak for energiøkonomisering skal måles eller beregnes basert på gjeldende bestemmelser i Fellesskapets regelverk dersom mulig, som f.eks. europaparlaments- og rådsdirektiv 2004/8/EF av 11. februar 2004 om fremme av kraftvarme basert på etterspørsel etter nyttevarme på det indre energimarked( ) og direktiv 2002/91/EF.
In all cases, the resulting energy savings must still be verifiable and measurable or estimable, in accordance with the general framework in Annex IV. 
Uansett skal den energiøkonomiseringen som således oppnås, kunne kontrolleres, måles eller beregnes i samsvar med den allmenne rammen i vedlegg IV.
Energy content of selected fuels for end use — conversion table( ) 
Energiinnhold i utvalgte typer drivstoff for sluttbruk — omregningstabell( )
Member States may apply different conversion factors if these can be justified. 
Medlemsstatene kan anvende ulike omregningsfaktorer dersom det kan begrunnes.
Energy commodity 
Energiprodukt
kJ (NCV) 
kJ (NCV)
kgoe (NCV) 
kgoe (NCV)
kWh (NCV) 
kWh (NCV)
1 kg coke 
1 kg koks
1 kg hard coal 
1 kg steinkull
1 kg brown coal briquettes 
1 kg brunkullbriketter
1 kg black lignite 
1 kg brunkull med høy brennverdi
1 kg brown coal 
1 kg brunkull
1 kg oil shale 
1 kg oljeskifer
1 kg peat 
1 kg torv
1 kg peat briquettes 
1 kg torvbriketter
1 kg residual fuel oil (heavy oil) 
1 kg tung brennolje
1 kg light fuel oil 
1 kg lett brennolje
1 kg motor spirit (petrol) 
1 kg motorbrennstoff (bensin)
1 kg paraffin 
1 kg parafinolje
1 kg liquefied petroleum gas 
1 kg flytende petroleumsgass
1 kg natural gas( 1 ) 
1 kg naturgass( 1 )
1 kg liquefied natural gas 
1 kg flytende naturgass
1 kg wood (25 % humidity)( 2 ) 
1 kg tre (25 % fuktighet)( 2 )
1 kg pellets/wood bricks 
1 kg pelleter/trebriketter
1 kg waste 
1 kg avfall
1 MJ derived heat 
1 MJ utvunnet varme
1 kWh electrical energy 
1 kWh elektrisk energi
Source: Eurostat. 
Kilde: Eurostat.
93 % methane. 
93 % metan.
Member States may apply other values depending on the type of wood most used in the respective Member State. 
Medlemsstatene kan anvende andre verdier avhengig av hvilket treslag som brukes mest i medlemsstaten.
For savings in kWh electricity Member States may apply a default co-efficient of 2,5 reflecting the estimated 40 % average EU generation efficiency during the target period. 
For sparing i kWh elektrisk kraft kan medlemsstatene anvende en standardkoeffisient på 2,5 som gjenspeiler den beregnede gjennomsnittlige produksjonseffektiviteten på 40 % i EU i målperioden.
Member States may apply a different co-efficient provided they can justify it. 
Medlemsstatene kan anvende en annen koeffisient dersom det kan begrunnes.
Indicative list of examples of eligible energy efficiency improvement measures 
Veiledende liste over eksempler på berettigede tiltak for energieffektivisering
This Annex provides examples of areas in which energy efficiency improvement programmes and other energy efficiency improvement measures may be developed and implemented in the context of Article 4. 
I dette vedlegg gis det eksempler på områder der det kan utvikles og gjennomføres programmer for energieffektivisering og andre tiltak for energieffektivisering i henhold til artikkel 4.
To be taken into account, these energy efficiency improvement measures must result in energy savings that can be clearly measured and verified or estimated in accordance with the guidelines in Annex IV, and their impacts on energy savings must not already be counted in other specific measures. 
For å komme i betraktning, må disse tiltakene for energieffektivisering føre til energiøkonomisering som kan måles nøyaktig og kontrolleres eller beregnes i samsvar med retningslinjene i vedlegg IV, og deres innflytelse på energiøkonomisering må ikke allerede være medregnet i andre spesifikke tiltak.
The following lists are not exhaustive but are intended to provide guidance. 
Listene som følger er ikke uttømmende, men de er tenkt som en veiledning.
Examples of eligible energy efficiency improvement measures: 
Eksempler på berettigede tiltak for energieffektivisering:
Residential and tertiary sectors 
Bolig- og tjenestesektoren
heating and cooling (e.g. heat pumps, new efficient boilers, installation/efficient update of district heating/cooling systems); 
Oppvarming og kjøling (f.eks. varmepumper, nye effektive kjeler, installering/effektiv modernisering av fjernvarme- og fjernkjølingssystemer),
insulation and ventilation (e.g. wall cavity and roof insulation, double/triple glazing of windows, passive heating and cooling); 
isolering og ventilasjon (f.eks. isolering av hulmurvegger og tak, to- eller trelags vinduer, passiv oppvarming og kjøling),
hot water (e.g. installation of new devices, direct and efficient use in space heating, washing machines); 
varmtvann (f.eks. installering av nye innretninger, direkte og effektiv bruk for å varme opp rom, vaskemaskiner),
lighting (e.g. new efficient bulbs and ballasts, digital control systems, use of motion detectors for lighting systems in commercial buildings); 
belysning (f.eks. nye effektive pærer og strømbegrensere, digitale styringssystemer, bruk av bevegelsesdetektorer for belysningssystemer i forretningsbygg),
cooking and refrigeration (e.g. new efficient devices, heat recovery systems); 
matlaging og kjøling (f.eks. nye effektive innretninger, varmegjenvinningssystemer),
other equipment and appliances (e.g. combined heat and power appliances, new efficient devices, time control for optimised energy use, stand-by loss reduction, installation of capacitors to reduce reactive power, transformers with low losses); 
annet utstyr og andre apparater (f.eks. apparater som kombinerer oppvarming og elektrisk kraft, nye effektive innretninger, tidsstyring for optimisert energibruk, hviletilstand for å redusere energitap, installering av kondensatorer for å redusere reaktiv effekt, transformatorer med lave tap),
domestic generation of renewable energy sources, whereby the amount of purchased energy is reduced (e.g. solar thermal applications, domestic hot water, solar-assisted space heating and cooling); 
hjemmeproduksjon av fornybare energikilder som fører til redusert kjøp av energi (f.eks. anvendelse av termisk solenergi, varmtvann til husholdningen, oppvarming og kjøling av rom med solenergi).
Industry sector 
Industrisektoren
product manufacturing processes (e.g. more efficient use of compressed air, condensate and switches and valves, use of automatic and integrated systems, efficient stand-by modes); 
produktframstillingsprosesser (f.eks. mer effektiv utnyttelse av trykkluft, kondensat, strømbrytere og ventiler, bruk av automatiske og integrerte systemer, effektiv hviletilstand),
motors and drives (e.g. increase in the use of electronic controls, variable speed drives, integrated application programming, frequency conversion, electrical motor with high efficiency); 
motorer og overføringssystemer (f.eks. økt bruk av elektronisk styring, systemer for elektrisk effektstyring, integrert brukerprogrammering, frekvensomforming, elektrisk motor med høy effektivitet),
fans, variable speed drives and ventilation (e.g. new devices/systems, use of natural ventilation); 
vifter, systemer for elektrisk effektstyring og ventilasjon (f.eks. nye innretninger/systemer, utnyttelse av naturlig ventilasjon),
demand response management (e.g. load management, peak shaving control systems); 
styring av etterspørsel-respons (f.eks. belastningsstyring, systemer for utjevning av perioder med høy belastning),
high-efficiency cogeneration (e.g. combined heat and power appliances); 
kraftvarme med høy effektivitet (f.eks. apparater som kombinerer produksjon av varme og elektrisk kraft),
Transport sector 
Transportsektoren
mode of travel used (e.g. promotion of energy-efficient vehicles, energy-efficient use of vehicles including tyre pressure adjustment schemes, energy efficiency devices and add-on devices for vehicles, fuel additives which improve energy efficiency, high-lubricity oils and low-resistance tyres); 
transportmiddel som benyttes (f.eks. fremme av energieffektive kjøretøyer, energieffektiv bruk av kjøretøyer, herunder ordninger for å justere dekktrykk, energieffektive innretninger og ekstrautstyr til kjøretøyer, tilsetningsstoffer i drivstoffet som forbedrer energieffektiviteten, oljer med høy smøreevne og dekk med lav motstand)
modal shifts of travel (e.g. car free home/office transportation arrangements, car sharing, modal shifts from more energy-consuming modes of transport to less energy-consuming ones, per passenger-km or tonne-km); 
endre transportmåte (f.eks. benytte bilfrie ordninger for transport mellom hjem og arbeidsplass, dele bil, bytte fra transportmåter med høyt energiforbruk til andre transportmåter med lavere energiforbruk per passasjerkilometer eller tonnkilometer),
car-free days; 
bilfrie dager,
Cross-sectoral measures 
Tverrsektorielle tiltak
standards and norms that aim primarily at improving the energy efficiency of products and services, including buildings; 
standarder og normer som først og fremst sikter mot forbedret energieffektivitet av produkter og tjenester, herunder bygninger,
energy labelling schemes; 
ordninger for energimerking,
metering, intelligent metering systems such as individual metering instruments managed by remote, and informative billing; 
måling, intelligente målesystemer som f.eks. individuelle måleinstrumenter med fjernstyring, samt opplysende fakturering,
training and education that lead to application of energy-efficient technology and/or techniques; 
opplæring og utdanning som fører til anvendelse av energieffektiv teknologi og/eller teknikker,
Horizontal measures 
Horisontale tiltak
regulations, taxes etc. that have the effect of reducing energy end-use consumption; 
reguleringer, skatter osv. som fører til lavere sluttbruk av energi,
focused information campaigns that promote energy efficiency improvement and energy efficiency improvement measures. 
målrettede informasjonskampanjer som fremmer energieffektivisering og tiltak for energieffektivisering.
General framework for measurement and verification of energy savings 
Allmenn ramme for måling og kontroll av energiøkonomisering
Energy savings measurements and calculations and their normalisation 
Måling og beregning av energiøkonomisering samt standardisering av disse
Measuring energy savings 
Måling av energiøkonomisering