natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Are there any technology-specific targets? 
Finnes det eventuelle teknologispesifikke mål?
What are the concrete obligations/targets per year (per technology)? 
Hva er de konkrete forpliktelsene/målene per år (per teknologi)?
Who has to fulfil the obligation? 
Hvem skal oppfylle forpliktelsen?
What is the consequence of non-fulfilment? 
Hva er konsekvensen av manglende oppfyllelse?
Is there any mechanism to supervise fulfilment? 
Finnes det en mekanisme for å kontrollere at forpliktelsen oppfylles?
Is there any mechanism to modify obligations/targets? 
Finnes det en mekanisme for å endre forpliktelsene/målene?
Financial support 
Økonomisk støtte
Financial support can be classified in various ways. 
Økonomisk støtte kan klassifiseres på ulike måter.
Examples are financial support for investment, capital grants, low interest loans, tax exemptions or reductions, tax refunds, tender schemes, renewable energy obligations with or without green certificates (tradable green certificates), feed-in tariffs, feed-in premiums, voluntary schemes . 
Eksempler er økonomisk støtte til investeringer, kapitaltilskudd, lavrentelån, skattefritak eller skattenedsettelser, tilbakebetaling av skatt, anbudsordninger, forpliktelser med hensyn til fornybar energi med eller uten grønne sertifikater (omsettelige grønne sertifikater), faste avregningspriser, avregningspremier, frivillige ordninger .
For any scheme you use, please give a detailed description answering the following questions? 
For alle ordninger som brukes, gi en detaljert beskrivelse ved å besvare følgende spørsmål:
What is the name and a short description of the scheme? 
Hva er navnet på ordningen? Gi en kort beskrivelse av ordningen.
Is it a voluntary or obligatory scheme? 
Er ordningen frivillig eller obligatorisk?
Who manages the scheme? 
Hvem forvalter ordningen?
( Implementing body, monitoring authority ) 
( Gjennomføringsorgan, kontrollmyndighet )
What are the measures taken to ensure availability of necessary budget/funding to achieve the national target? 
Hvilke tiltak treffes for å sikre nødvendig budsjettering/finansiering for å nå målet?
How is long-term security and reliability addressed by the scheme? 
Hvordan håndteres problemet med sikkerhet og pålitelighet på lang sikt i ordningen?
Is the scheme periodically revised? 
Skjer det en periodisk revisjon av ordningen?
What kind of feed-back or adjustment mechanism exists? 
Hva slags tilbakemeldings- eller justeringsmekanismer finnes?
How has the scheme been optimised so far? 
Er ordningen utnyttet best mulig ennå?
Does support differ according to technology? 
Varierer støtten avhengig teknologi?
What are the expected impacts in terms of energy production? 
Hva er de forventede virkningene med hensyn til energiproduksjon?
Is support conditional on meeting energy efficiency criteria? 
Avhenger støtten av at energieffektivitetskriteriene er oppfylt?
Is it an existing measure? 
Er det et eksisterende tiltak?
Could you please indicate national legislation regulating it? 
Hvilken nasjonal lovgivning er tiltaket hjemlet i?
Is this a planned scheme? 
Er dette en planlagt ordning?
When would it be operational? 
Når trer den i kraft?
What start and end dates (duration) are set for the whole scheme? 
Hvilke start- og sluttdatoer (varighet) er satt for hele ordningen?
Are there maximum or minimum sizes of system which are eligible? 
Er det størrelsesbegrensninger (oppad eller nedad) for de ordningene som kan få støtte?
Is it possible for the same project to be supported by more than one support measure? 
Er det mulig at samme prosjekt kan få støtte fra mer enn ett støttetiltak?
Which measures can be cumulated? 
Hvilke tiltak kan kumuleres?
Are there regional/local schemes? 
Finnes det regionale/lokale ordninger?
If so, please detail using the same criteria. 
Hvis ja, gi nærmere opplysninger ved å bruke samme kriterier.
Specific questions for financial support for investment: 
Særlige spørsmål for økonomisk støtte til investeringer:
What is granted by the scheme? 
Hva slags støtte tilbyr ordningen?
(subsidies, capital grants, low interest loans, tax exemption or reduction, tax refunds) 
(subsidier, kapitaltilskudd, lavrentelån, skattefritak eller skattenedsettelse, tilbakebetaling av skatt)
Who can benefit from this scheme? 
Hvem kan nyte godt av denne ordningen?
Is it specified for certain technology(/ies)? 
Er den innrettet mot bestemte teknologier?
Are applications continuously received and granted or are there periodical calls? 
Mottas og innvilges søknader løpende eller periodisk?
If periodical, could you please describe the frequency and conditions? 
Hvis de mottas og innvilges periodisk, beskriv hvor ofte og på hvilke vilkår.
Specific questions for tradable certificates: 
Særlige spørsmål for omsettelige sertifikater:
Is there an obliged share of electricity produced from renewable sources in the total supply? 
Er det krav om at elektrisk kraft fra fornybare energikilder skal utgjøre en bestemt andel av den samlede forsyningen?
Who has the obligation? 
Hvem skal oppfylle kravet?
Are there technology-specific bands? 
Skilles det mellom teknologier?
Which technologies are covered by the scheme? 
Hvilke teknologier omfattes av ordningen?
Is international trade in certificates allowed? 
Er internasjonal handel med sertifikater tillatt?
What are the conditions? 
Hva er vilkårene?
Is there a floor bottom price? 
Er det en nedre prisgrense?
Is there a penalty for non-fulfilment? 
Er det sanksjoner for manglende oppfyllelse?
What is the average price for certificates? 
Hva er gjennomsnittsprisen for sertifikater?
Is it made public? 
Offentliggjøres den?
What is the trading scheme for certificates? 
Hvilken handelsordning foreligger for sertifikater?
How long can a plant participate in the scheme? 
Hvor lenge kan et anlegg delta i ordningen?
Specific questions for feed-in fixed tariffs: 
Særlige spørsmål for faste avregningspriser:
What are the conditions to get the fixed tariff? 
Hva er vilkårene for å få den faste prisen?
Is there a cap on the total volume of electricity produced per year or of installed capacity that is entitled to the tariff? 
Er det begrenset hvor stor samlet mengde produsert elektrisk kraft per år eller hvor stor samlet mengde installert kapasitet som er berettiget til prisen?
Is it a technology specific scheme? 
Er det snakk om en teknologispesifikk ordning?
What are the tariff levels for each? 
Hvilke prisnivåer gjelder for hver teknologi?
Are there other criteria differentiating tariffs? 
Finnes det andre kriterier for å differensiere prisene?
For how long is the fixed tariff guaranteed? 
I hvor lang tid garanteres den faste prisen?
Is there any tariff adjustment foreseen in the scheme? 
Er muligheten for prisjusteringer innarbeidet i ordningen?
Specific questions for feed-in premiums: 
Særlige spørsmål for avregningspremier:
What are the conditions to get the premium? 
Hva er vilkårene for å få premien?
Is there a cap on the total volume of electricity produced per year or of installed capacity that is entitled to the premium? 
Er det begrenset hvor stor samlet mengde elektrisk kraft produsert per år eller hvor stor samlet mengde installert kapasitet som er berettiget til premien?
Is it an alternative to fixed tariff? 
Finnes det et alternative til faste priser?
Is it a technology-specific scheme? 
Er det snakk om en teknologispesifikk ordning?
What are the premium levels for each? 
Hvilke premienivåer gjelder for hver teknologi?
Is there a floor and/or a cap for the premium? 
Er det en nedre grense og/eller et tak for premien?
Please specify. 
Gi nærmere opplysninger.
For how long is the premium price guaranteed? 
I hvor lang tid garanteres størrelsen på premien?
Is any tariff adjustment foreseen in the scheme? 
Finnes det muligheter for prisjusteringer i ordningen?
Specific questions for tendering: 
Særlige spørsmål for anbud:
What is the frequency and size of the tenders? 
Hvor hyppige er anbudene og hvor store er de?
Which technologies are specified? 
Hvilke teknologier spesifiseres?
Is it integrated with grid development? 
Er tiltaket tilpasset utviklingen av nettet?
Support schemes to promote the use of energy from renewable resources in heating and cooling applied by the Member State or a group of Member States 
Støtteordninger anvendt av medlemsstaten eller en gruppe medlemsstater for å fremme bruken av energi fra fornybare ressurser på området oppvarming og kjøling
Please follow the structure of point 4.3 and apply the questions to the support measures provided for renewable energy use in the heating and cooling sector. 
Benytt framgangsmåten i punkt 4.3 og anvend spørsmålene på de støttetiltakene som finnes for bruk av fornybar energi i oppvarmings- og kjølingssektoren.
Please address the following additional points: 
Svar på følgende tilleggsspørsmål:
How are the support schemes for electricity from renewable energy sources adapted to encourage the use of CHP from renewable energy sources? 
Hvordan tilpasses støtteordningene for elektrisk kraft fra fornybare energikilder for å oppmuntre til bruk av kraftvarme fra fornybare energikilder?
What support schemes are in place to encourage the use of district heating and cooling using renewable energy sources? 
Hvilke støtteordninger er etablert for å oppmuntre til bruk av fjernvarme og fjernkjøling ved bruk av fornybare energikilder?
What support schemes are in place to encourage the use of small-scale heating and cooling from renewable energy sources? 
Hvilke støtteordninger er etablert for å oppmuntre til bruk av oppvarming og kjøling fra små anlegg ved bruk av fornybare energikilder?
What support schemes are in place to encourage the use of heating and cooling from renewable energy sources in industrial applications? 
Hvilke støtteordninger er etablert for å oppmuntre til bruk av oppvarming og kjøling fra fornybare energikilder i forbindelse med industrianvendelser?
Support schemes to promote the use of energy from renewable resources in transport applied by the Member State or a group of Member States 
Støtteordninger anvendt av medlemsstaten eller en gruppe medlemsstater for å fremme bruken av energi fra fornybare ressurser på området transport
Please follow the structure of point 4.3 and apply the questions the support measures provided for renewable energy use in the transport sector. 
Benytt framgangsmåten i punkt 4.3 og anvend spørsmålene på de støttetiltakene som finnes for bruk av fornybar energi i transportsektoren.
Please make distinctions according to transport modes (such as road transport, non-road land transport). 
Skill mellom transportsystemer (som for eksempel vietransport, ikke-veigående landtransport).
What are the concrete obligations/targets per year (per fuel or technology)? 
Hva er de konkrete forpliktelsene/målene per år (per drivstoff eller teknologi)?
Is there differentiation of the support according to fuel types or technologies? 
Avhenger støtten av hvilke drivstofftyper eller teknologier som anvendes?
Is there any specific support to biofuels which meet the criteria of Article 21(2) of the Directive? 
Gis det særlig støtte til biodrivstoff som oppfyller kriteriene i artikkel 21 nr. 2 i direktivet?
Biomass has an important role as primary energy in all the three sectors: 
Biomasse spiller en viktig rolle som primærenergikilde i alle tre sektorer:
heating and cooling, electricity and transport. 
oppvarming og kjøling, elektrisk kraft, og transport
National biomass strategy is crucial to plan the role and the interaction of uses between the energy end uses and interaction with other non-energy sectors. 
En nasjonal strategi for biomasse er avgjørende for å planlegge denne energiformens rolle i energiforbruket og dens vekselvirkning med andre sektorer.
Therefore Member States are required to assess their domestic potential and increased mobilisation of domestic and imported biomass resources. 
Medlemsstatene skal derfor vurdere sitt nasjonale potensial og om det er behov for økt avendelse av nasjonale og importerte biomasseressurser.
The impact on and the interaction with other non-energy sectors (as the food and feed industry, pulp and paper industry, construction industry, furniture industry etc.) should be analysed. 
Virkningen på og vekselvirkningen med andre sektorer (som for eksempel nærings- og nytelsesmiddelindustrien og fôrindustrien, papir- og papirmasseindustrien, byggeindustrien, møbelindustrien, osv.) bør analyseres.
Under this point Member States should assess the supply of domestically available biomass and the need for imports. 
Under dette punktet bør medlemsstatene vurdere tilgangen på nasjonalt tilgjengelig biomasse og behovet for import.
There should be a distinction between biomass (A) from forestry — (1) direct and (2) indirect supply; (B) from agriculture and fisheries — (1) directly provided and (2) by-products/processed crops; and (C) from waste — (1) biodegradable fraction of municipal solid waste, (2) biodegradable fraction of industrial solid waste and (3) sewage sludge. 
Det bør skilles mellom biomasse A) fra skogbruk — 1) direkte og (2) indirekte tilgang, B) fra landbruk og fiskeri — 1) anskaffet direkte og 2) biprodukter/bearbeidede vekster, og C) fra avfall — 1) biologisk nedbrytbare fraksjoner av fast avfall fra byområder, 2) biologisk nedbrytbare fraksjoner av fast industriavfall og 3) slam fra renseanlegg.
Data is required for the above-mentioned first subcategories, while more detailed information is optional. 
Opplysninger kreves for de ovennevnte første underkategoriene. Mer detaljerte opplysninger er frivillig.
However the aggregated figures shall reflect the following categorisation and give information in the units of Table 7. The role of imports (EU and non-EU) and exports (if possible, EU and non-EU) must be reflected. 
De summerte tallene skal imidlertid gjenspeile følgende kategorisering, og opplysningene skal angis i tabell 7. Betydningen av import (fra land i og utenfor EU) og eksport (om mulig, fra land i og utenfor EU) skal framgå.
Please note that wood chips, briquettes and pellets can be either from direct supply or from indirect supply from forestry. 
Trespon, briketter og pelleter kan være enten direkte eller indirekte forsyning fra skogbruket.
If information on pellets is included in the table, it should specify whether the raw material comes from direct or indirect supply. 
Dersom opplysninger om pelleter er tatt med i tabellen, bør det spesifiseres om råstoffet kommer fra direkte eller indirekte forsyning.
In the case of biogas and biofuels the amount of raw feedstock should be detailed in Table 7, not the amount of processed feedstock. 
Når det gjelder biogasser og biodrivstoff, er det mengden ubearbeidede råstoffer som skal angis i tabell 7, ikke mengden bearbeidede råstoffer.
It is understood that for imports and exports the amount of biomass feedstocks for biofuels is more difficult to ascertain, and estimations may be necessary. 
For import og eksport er mengden biomasseråstoffer naturligvis vanskeligere å fastslå, og det kan derfor være nødvendig å benytte skjønn.
Alternatively, if the information on imports is given on the basis of biofuel imports, it must be specified in the table. 
Alternativt, dersom opplysningene om import gis på grunnlag av importert biodrivstoff, skal dette angis i tabellen.
Biomass supply in 2006 
Tilgang på biomasse i 2006
Sector of origin 
Opprinnelsessektor
Amount of domestic resource ( 1) 
Mengde nasjonale ressurser( 1)
Exported 
Eksportert
Net amount 
Nettomengde
Primary energy production 
Produksjon av primærenergi
(ktoe) 
(ktoe)
Non-EU 
Utenfor EU
EU/non-EU 
I og utenfor EU
(A) Biomass from for-estry ( 2) 
(A) Biomasse fra skogbruket( 2)
direct supply of wood biomass from forests and other wooded land for energy generation 
Direkteforsyning av trebiomasse fra skoger og andre skogbevokste arealer for produksjon av energi
Optional — if information is available you can further detail the amount of feedstock belonging to this category: 
Frivillig — Dersom det finnes tilgjengelige opplysninger, kan mengden råstoffer som tilhører denne kategorien, spesifiseres ytterligere:
fellings 
hugst
residues from fellings (tops, branches, bark, stumps) 
Hugstrester (topper, greiner, bark, stubber)
landscape management residues (woody biomass from parks, gardens, tree rows, bushes) 
rester fra landskapsforvaltning (vedaktig biomasse fra parker, hager, trerekker, busker)
other (please define) 
annet ( angis nærmere )
indirect supply of wood biomass for energy generation 
Indirekte forsyning av trebiomasse for produksjon av energi
Optional — if information is available you can further detail: 
Frivillig — Dersom det finnes tilgjengelige opplysninger, kan følgende spesifiseres ytterligere:
residues from sawmilling, woodworking, furniture industry (bark, sawdust) 
rester fra sagbruksvirksomhet, bearbeiding av tre, møbelproduksjon (bark, sagflis)
by products of the pulp and paper industry (black liquor, tall oil) 
Biprodukter fra papir og papirmasseindustrien (svartlut, tallolje)
processed wood-fuel 
bearbeidet trebrensel
post consumer recycled wood (recycled wood for energy generation, household waste wood) 
gjenvunnet tre etter forbruk (gjenvunnet tre for energiproduksjon, treavfall fra husholdninger)
(B) Biomass from agri-culture and fisheries 
(B) Biomasse fra landbruk og fiskeri
agricultural crops and fishery products directly provided for energy generation 
Landbruksvekster og fiskerivarer anvendt direkte til energiproduksjon
arable crops (cereals, oilseeds, sugar beet, silage maize) 
åkervekster (korn, oljeholdige frø, sukkerbete, ensilasjemais)
plantations 
beplantninger
short rotation trees 
korte omløpstrær
other energy crops (grasses) 
andre energivekster (gress)
algae 
alger
Agricultural by-products/processed residues and fishery by-products for energy generation 
Biprodukter fra landbruksvirksomhet/bearbeidede resteprodukter og biprodukter fra fiskeri for energiproduksjon
straw 
halm
manure 
husdyrgjødsel
animal fat 
animalsk fett
meat and bone meal 
kjøtt- og benmel
cake by-products (incl. oil seed and olive oil cake for energy) 
biprodukter i form av kaker (herunder oljefrøkaker og olivenoljekaker for energiproduksjon)
fruit biomass (including shell, kernel) 
fruktbiomasse (herunder skall og kjerner)
fishery by product 
biprodukter fra fiskeri
clippings form vines, olives, fruit trees 
avklipp fra vinstokker, oliventrær, frukttrær
(C) Biomass from waste 
(C) Biomasse fra avfall
Biodegradable fraction of municipal solid waste including biowaste (biodegradable garden and park waste, food and kitchen waste from households, restaurants, caterers and retail premises, and comparable waste from food processing plants) and landfill gas 
Biologisk nedbrytbare fraksjoner av fast avfall fra byområder, herunder biologisk avfall (biologisk nedbrytbart avfall fra hager og parker, næringsmiddelavfall og kjøkkenavfall fra husholdninger, restauranter ferdigmatleverandører og detaljhandler, og sammenlignbart avfall fra bearbeidingsanlegg for næringsmidler) og gass fra fyllplasser
Biodegradable fraction of industrial waste (including paper, cardboard, pallets) 
Biologisk nedbrytbare fraksjoner av industriavfall (herunder papir, kartong, paller)
Amount of the resource in m3 (if possible, otherwise in appropriate alternative units) for category A and its subcategories and in tonnes for categories B and C and their subcategories. 
Mengde av ressursen i m3 (om mulig, ellers i hensiktsmessige alternative enheter) for kategori A og dens underkategorier og i tonn for kategori B og C og deres underkategorier.
Biomass from forestry should also include biomass from forest-based industries. 
Biomasse fra skogbruk et bør også omfatte biomasse fra skogbaserte industrier.
Under the category of biomass from forestry processed solid fuels, such as chips, pellets and briquettes should be included in the corresponding subcategories of origin. 
I kategorien biomasse fra skogbruket bør bearbeidede faste brensler, som for eksempel trespon, pelleter og briketter, tas med i de tilhørende opprinnelsesunderkategoriene .
Please explain the conversion factor/calculation methodology used above for the conversion of the amount of available resources to primary energy. 
Forklar omregningsfaktoren/beregningsmetoden som er brukt ovenfor, for å omgjøre mengden tilgjengelige ressurser til primærenergi.
Please specify on what basis the biodegradable fraction of municipal solid waste and of industrial waste was calculated. 
Angi på hvilket grunnlag den biologisk nedbrytbare fraksjonen av henholdsvis fast avfall fra byområder og industriavfall ble beregnet.
Please use Table 7a to give an estimated contribution of biomass energy use in 2015 and 2020. (Following the categorisation used in Table 7.) 
Anvend tabell 7a til å anslå bidraget fra biomasse i energiforbruket i 2015 og 2020 (i henhold til kategoriene brukt i tabell 7).
Estimated biomass domestic supply in 2015 and 2020 
Beregnet nasjonal forsyning av biomasse i 2015 og 2020
Expected amount of domestic resource 
Forventet nasjonal ressursmengde
(A) 
(A)
Biomass from forestry 
Biomasse fra skogbruket
(B) 
B)
Biomass from agriculture and fisheries 
Biomasse fra landbruk og fiskeri
(C) 
C)
Biomass from waste 
Biomasse fra avfall
What is the estimated role of imported biomass up to 2020? 
Hva slags rolle forventes importert biomasse å spille fram til 2020?
Please specify the quantities expected (ktoe) and indicate possible import countries. 
Beskriv nærmere de forventede mengdene (ktoe) og angi mulige importland.
In addition to the information provided above, could you please describe the current situation of agricultural land used for dedicated energy production as follows: 
I tillegg til opplysningene gitt ovenfor, beskriv den nåværende situasjonen for landbruksareal som brukes til særskilt energiproduksjon, på følgende måte:
Current agricultural land use for production of crops dedicated to energy in 2006 
Nåværende landbruksareal brukt til særskilt produksjon av energivekster i 2006
(ha) 
(ha)
Agricultural land use for production of dedicated energy crops 
Landbruksareal brukt til særskilt produksjon av energivekster
Surface 
Flate
Land used for short rotation trees (willows, poplars) 
Areal bruk til korte omløpstrær (piletrær, popler)
Land used for other energy crops such as grasses (reed canary grass, switch grass, Miscanthus), sorghum 
Areal bruk til andre energivekster som for eksempel gress (rørkanarigress, rishirse, Miscanthus), sorghum
Measures to increase biomass availability, taking into account other biomass users (agriculture and forest-based sectors) 
Tiltak for å øke tilgjengeligheten av biomasse, samtidig som det tas hensyn til andre brukere av biomasse (jordbrukssektoren og skogsbaserte sektorer),
Mobilisation of new biomass sources 
Økt anvendelse av nye biomassekilder
Please specify how much land is degraded. 
Angi hvor mye areal som forringes.
Please specify how much unused arable land there is. 
Angi hvor mye ubrukt dyrkbar mark som er tilgjengelig.
Are any measures planned to encourage unused arable land, degraded land, etc. to be used for energy purposes? 
Er det planlagt tiltak for å oppmuntre til bruk av ubrukt dyrkbar mark, forringet mark, osv. til energiformål?
Is energy use of certain already available primary material (such as animal manure) planned? 
Er det planlagt å bruke visse, allerede tilgjengelige primærmaterialer (som for eksempel husdyrgjødsel) til energiformål?
Is there any specific policy promoting the production and use of biogas? 
Foreligger det en særskilt politikk som fremmer produksjon og bruk av biogass?
What type of uses are promoted ( local, district heating, biogas grid, natural gas grid integration )? 
Hva slags bruk fremmes ( lokal bruk, fjernvarme, biogassnett, integrering i naturgassnettet )?
What measures are planned to improve forest management techniques in order to maximise the extraction of biomass from the forest in a sustainable way? 
Hvilke tiltak planlegges for å forbedre skogsforvaltningsteknikkene, med sikte på å utvinne mest mulig biomasse fra skogen på en bærekraftig måte?