natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Central Trans-Pyrenees crossing, “Iron Rhine” (Rheidt-Antwerpen)) 
Sentral forbindelse gjennom Pyreneene, «Jern-Rhinen» (Rheidt-Antwerpen))
Târgu Neamt–Ungheni 
Târgu Neamt–Ungheni
Marijampolė-Kybartai (LT/RU border) 
Marijampolė–Kybartai (grensen mellom LT og RU)
Vilnius-LT/BY border 
Vilnius–grensen mellom LT og BY
Ioannina– Kakavia(EL/AL border) 
Ioannina–Kakavia (grensen mellom EL og AL)
Kleidi– Polikastro – Evzonoi(EL/FYROM border) 
Kleidi–Polikastro–Evzonoi (grensen mellom EL og FYROM)
Serres– Promahonas – EL/BG border 
Serres–Promahonas–grensen mellom EL og BG
Alexandroupoli – Kipoi EL/TR border 
Alexandroupoli–Kipoi–grensen mellom EL og TR
Dubrovnik – HR/ME border 
Dubrovnik–grensen mellom HR og ME
Kędzierzyn Koźle – Chałupki-granica 
Kędzierzyn Koźle–Chałupki-granica
A Coruña - Vigo - Palencia 
A Coruña–Vigo–Palencia
Gijón - Palencia 
Gijón–Palencia
Bottleneck 
Flaskehals
Rail, MoS 
Jernbane, motorvei til sjøs
Works ongoing (including ports and multimodal platforms) 
Anleggsarbeid pågår (herunder havner og plattformer for ulike transportsystemer)
Frankfurt – Fulda – Erfurt – Berlin 
Frankfurt–Fulda–Erfurt–Berlin
Rail Egnatia 
Egnatia-jernbanen
Sundsvall – Umeå – Luleå 
Sundsvall–Umeå–Luleå
Zagreb – SR border 
Zagreb–grensen til Serbia
A Coruña - Madrid (high-speed passenger service) 
A Coruña–Madrid (høyhastighetsbane for persontransport)
Stockholm – Gävle – Sundsvall 
Stockholm–Gävle–Sundsvall
Other core network 
Andre hovednett
Mjölby – Hallsberg – Gävle 
Mjölby–Hallsberg–Gävle
Other core Network 
Andre hovednett
Bothnian – Kiruna – NO border 
Den botniske korridoren–Kiruna–grensen til NO
Milford Haven – Swansea – Cardiff 
Milford Haven–Swansea–Cardiff
Rail connection Sionainn/Shannon Faing/Foynes - Gabhal Luimnigh/Limerick junction 
Jernbaneforbindelse Sionainn/Shannon Faing/Foynes–Gabhal Luimnigh/Limerick-knutepunktet
studies 
Undersøkelser
High Speed 2 
Høyhastighetsbane 2
Studies & works for a high-speed line London – Midlands 
Undersøkelser og anleggsarbeid for høyhastighetsbane London–Midlands
UA Border – Kraków – Katowice – Wrocław – Dresden 
Grensen til UA–Kraków–Katowice–Wrocław–Dresden
Riga – RU/BY border 
Riga–grensen til RU og BY
Vilnius – BY border 
Vilnius–grensen til BY
Upgrading, airport interconnection 
Opprusting, forbindelse til lufthavn
Kybartai – Kaunas 
Kybartai–Kaunas
Tallinn – Tartu – Koidula – RU border 
Tallinn–Tartu–Koidula–grensen til RU
Marseille – Toulon – Nice – Ventimiglia – Genova 
Marseille–Toulon–Nice–Ventimiglia–Genova
Studies high-speed 
Undersøkelser vedrørende høyhastighetsbane
Bordeaux – Toulouse 
Bordeaux–Toulouse
Helsinki – Oulu 
Helsinki–Oulu
Upgrading of sections 
Opprusting av strekninger
Bilbao – Pamplona – Zaragoza – Sagunto 
Bilbao–Pamplona–Zaragoza–Sagunto
Brunsbüttel - Kiel (Nord-Ostseecanal) 
Brunsbüttel–Kiel (Nord-Ostsee-kanalen)
Optimisation of navigation status 
Optimering av navigasjonsstatus
Cardiff - Bristol - London 
Cardiff–Bristol–London
Upgrading, including Crossrail 
Opprusting, herunder Crossball
Alba-Iulia – Turda – Dej – Suceava – Pașcani – Iași 
Alba-Iulia–Turda–Dej–Suceava–Pașcani–Iași
București - Buzău 
București–Buzău
Rail infrastructure improvement and repair, and connections with the hinterland 
Utbedring og reparasjon av jernbaneinfrastruktur samt innlandsforbindelser
Ruhr area - Münster - Osnabrück - Hamburg 
Ruhr-området–Münster–Osnabrück–Hamburg
Upgrading of the section Münster - Lünen (doubletrack) 
Opprusting av strekningen Münster–Lünen (dobbeltspor)
Nantes - Tours - Lyon 
Nantes–Tours–Lyon
Ploiești-Suceava 
Ploiești–Suceava
Airport, combined transport infrastucture/systems 
Lufthavn, kombinasjon av transportinfrastruktur/-systemer
Studies and construction works, upgrade and development infrastucture, multimodal interconnections 
Undersøkelser og anleggsarbeid, opprusting og utvikling av infrastruktur, forbindelser mellom ulike transportsystemer
Huelva – Sevilla 
Huelva–Sevilla
Fredericia-Frederikshavn 
Fredericia–Frederikshavn
Upgrading, including electrification 
Opprusting, herunder elektrifisering
Barcelona – Valencia – Livorno 
Barcelona–Valencia–Livorno
MoS 
Motorvei til sjøs
LIST OF INFRASTRUCTURE PRIORITY CORRIDORS AND AREAS IN THE ENERGY SECTOR 
LISTE OVER PRIORITERTE KORRIDORER OG OMRÅDER MED HENSYN TIL INFRASTRUKTUR I ENERGISEKTOREN
Priority electricity corridors 
Prioriterte korridorer for elektrisk kraft
1) Northern Seas offshore grid («NSOG»): integrated offshore electricity grid development and the related interconnectors in the North Sea, the Irish Sea, the English Channel, the Baltic Sea and neighbouring waters to transport electricity from renewable offshore energy sources to centres of consumption and storage and to increase cross-border electricity exchange. 
1) Elektrisitetsnett til sjøs i nordlige havområder («NSOG»): utvikling av et integrert elektrisitetsnett til sjøs og tilknyttede forbindelsesledninger i Nordsjøen, Irskesjøen, Den engelske kanal, Østersjøen og omkringliggende farvann for å overføre elektrisk kraft fra fornybare energikilder til sjøs til forbrukssentre og lagringsplasser samt å øke utvekslingen av elektrisk kraft over landegrensene.
Member States concerned: 
Berørte medlemsstater:
Belgium, Denmark, France, Germany, Ireland, Luxemburg, the Netherlands, Sweden, the United Kingdom; 
Belgia, Danmark, Frankrike, Tyskland, Irland, Luxembourg, Nederland, Sverige, Storbritannia.
2) North-South electricity interconnections in Western Europe («NSI West Electricity»): interconnections between Member States of the region and with the Mediterranean area including the Iberian peninsula, notably to integrate electricity from renewable energy sources and reinforce internal grid infrastructures to foster market integration in the region. 
2) Elektrisitetsforbindelser fra nord til sør i Vest-Europa («NSI West Electricity»): forbindelser mellom medlemsstater i regionen og til middelhavsområdet, herunder Pyrenéhalvøya, særlig for å integrere elektrisk kraft fra fornybare energikilder og styrke interne nettinfrastrukturer for å fremme markedsintegrering i regionen.
Austria, Belgium, France, Germany, Ireland, Italy, Luxembourg, Netherlands, Malta, Portugal, Spain, the United Kingdom; 
Østerrike, Belgia, Frankrike, Tyskland, Irland, Italia, Luxembourg, Nederland, Malta, Portugal, Spania, Det forente kongerike.
3) North-South electricity interconnections in Central Eastern and South Eastern Europe («NSI East Electricity»): interconnections and internal lines in North-South and East-West directions to complete the internal market and integrate generation from renewable energy sources. 
3) Elektrisitetsforbindelser fra nord til sør i sentrale Øst- og Sørøst-Europa («NSI East Electricity»): forbindelser og indre linjer i retning fra nord til sør og fra øst til vest for å fullføre det indre marked og integrere produksjon fra fornybare energikilder.
Austria, Bulgaria, Croatia, Czech Republic, Cyprus, Germany, Greece, Hungary, Italy, Poland, Romania, Slovakia, Slovenia; 
Østerrike, Bulgaria, Kroatia, Tsjekkia, Kypros, Tyskland, Hellas, Ungarn, Italia, Polen, Romania, Slovakia, Slovenia.
4) Baltic Energy Market Interconnection Plan in electricity («BEMIP Electricity»): interconnections between Member States in the Baltic region and reinforcing internal grid infrastructures accordingly, to end isolation of the Baltic States and to foster market integration, inter alia by working towards the integration of renewable energy in the region; 
4) Sammenkoplingsplan for energimarkedet i Baltikum («BEMIP Electricity»): forbindelser mellom medlemsstatene i Baltikum og tilsvarende styrking av interne nettinfrastrukturer for å bryte isoleringen av Baltikum og fremme markedsintegrering, blant annet ved å arbeide for integrering av fornybar energi i regionen.
Denmark, Estonia, Finland, Germany, Latvia, Lithuania, Poland, and Sweden. 
Danmark, Estland, Finland, Tyskland, Latvia, Litauen, Polen og Sverige.
Priority gas corridors 
Prioriterte gasskorridorer
1) North-South gas interconnections in Western Europe («NSI West Gas»): gas infrastructure for North-South gas flows in Western Europe to further diversify routes of supply and increase short-term gas deliverability. 
1) Gassforbindelser fra nord til sør i Vest-Europa («NSI West Gas»): gassinfrastruktur for gasstrømmer fra nord til sør i Vest-Europa for å øke spredningen av forsyningsveiene og den kortsiktige leveringsevnen.
Belgium, Denmark, France, Germany, Ireland, Italy, Luxembourg, Malta, the Netherlands, Portugal, Spain, the United Kingdom; 
Belgia, Danmark, Frankrike, Tyskland, Irland, Italia, Luxembourg, Malta, Nederland, Portugal, Spania, Storbritannia.
2) North-South gas interconnections in Central Eastern and South Eastern Europe («NSI East Gas»): gas infrastructure for regional connections between and in the Baltic Sea region, the Adriatic and Aegean Seas, the Eastern Mediterranean Sea and the Black Sea, and to enhance diversification and security of gas supply; 
2) Gassforbindelser fra nord til sør i sentrale og sørlige Øst-Europa («NSI East Gas»): gassinfrastruktur for regionale forbindelser mellom og i Baltikum, Adriaterhavet og Egeerhavet, det østlige Middelhavsområdet og Svartehavet samt å øke spredningen og sikkerheten i gassforsyningen.
Austria, Bulgaria, Croatia, Cyprus, Czech Republic, Germany, Greece, Hungary, Italy, Poland, Romania, Slovakia, Slovenia; 
Østerrike, Bulgaria, Kroatia, Kypros, Tsjekkia, Tyskland, Hellas, Ungarn, Italia, Polen, Romania, Slovakia, Slovenia.
3) Southern Gas Corridor («SGC»): infrastructure for the transmission of gas from the Caspian Basin, Central Asia, the Middle East and the Eastern Mediterranean Basin to the Union, to enhance diversification of gas supply. 
3) Gasskorridor i sør («SGC»): infrastruktur for overføring av gass fra Det kaspiske hav, Sentral-Asia, Midtøsten og det østlige Middelhavsområdet til Unionen for å øke spredningen i gassforsyningen.
Austria, Bulgaria, Croatia, Czech Republic, Cyprus, France, Germany, Hungary, Greece, Italy, Poland, Romania, Slovakia, Slovenia; 
Østerrike, Bulgaria, Kroatia, Tsjekkia, Kypros, Frankrike, Tyskland, Ungarn, Hellas, Italia, Polen, Romania, Slovakia, Slovenia.
4) Baltic Energy Market Interconnection Plan in gas («BEMIP Gas»): gas infrastructure to end the isolation of the three Baltic States and Finland and their dependency on a single supplier, to reinforce internal grid infrastructures accordingly, and to increase diversification and security of supplies in the Baltic Sea region; 
4) Sammenkoplingsplan for energimarkedet i Baltikum for gass («BEMIP Gas»): gassinfrastruktur for å bryte isoleringen av de tre baltiske statene og Finland samt deres avhengighet av én enkelt leverandør, for å styrke interne nettinfrastrukturer tilsvarende, og for å øke spredningen og sikkerheten i forsyningen i området rundt Østersjøen.
Priority thematic areas 
Prioriterte temaområder
1) Smart grids deployment: adoption of smart grid technologies across the Union to efficiently integrate the behaviour and actions of all users connected to the electricity network, in particular the generation of large amounts of electricity from renewable or distributed energy sources and demand response by consumers; 
1) Utbygging av intelligente nett: innføring av teknologi for intelligente nett i hele Unionen for å integrere atferden og handlingene til alle brukere tilkoplet elektrisitetsnettet på en effektiv måte, særlig produksjonen av store mengder elektrisk kraft fra fornybare eller distribuerte energikilder og etterspørsel-respons fra forbrukerne.
Member States concerned: all; 
Berørte medlemsstater: alle.
2) Electricity highways: first electricity highways by 2020, with a view to building an electricity highways system across the Union that is capable of: 
2) Motorveier for elektrisk kraft: første motorveier for elektrisk kraft innen 2020, med sikte på å bygge et system av motorveier for elektrisk kraft som dekker hele Unionen og kan:
a) accommodating ever-increasing wind surplus generation in and around the Northern and Baltic Seas and increasing renewable generation in the East and South of Europe and also North Africa; 
a) romme den stadig stigende overskuddsproduksjonen av vindenergi i og rundt Nordsjøen og Østersjøen og den økende produksjonen av fornybar energi i Øst- og Sør-Europa samt Nord-Afrika,
b) connecting these new generation hubs with major storage capacities in the Nordic countries, the Alps and other regions with major consumption centres, and 
b) kople sammen disse nye produksjonsknutepunktene med stor lagringskapasitet i de nordiske statene og Alpene samt andre regioner med store forbrukssentre, og
c) coping with an increasingly variable and decentralised electricity supply and flexible electricity demand; 
c) håndtere en stadig mer variabel og desentralisert forsyning av elektrisk kraft og fleksibel etterspørsel etter elektrisk kraft.
3) Cross-border carbon dioxide network: development of carbon dioxide transport infrastructure between Member States and with neighbouring third countries with a view to the deployment of carbon dioxide capture and storage. 
3) Grensekryssende karbondioksidnett: utvikling av transportinfrastruktur for karbondioksid mellom medlemsstater og med nabotredjestater med sikte på utbygging av oppsamling og lagring av karbondioksid.
Member States concerned: all. 
Berørte medlemsstater: alle.
TERMS, CONDITIONS AND PROCEDURES OF FINANCIAL INSTRUMENTS 
VILKÅR OG FRAMGANGSMÅTER FOR FINANSIERINGSORDNINGER
Objective and rationale 
Mål og begrunnelse
The objective of the financial instruments under the CEF is to facilitate infrastructure projects’ access to project and corporate financing by using Union funding as leverage. 
Målet for finansieringsordningene i Ordningen for et sammenkoplet Europa er å gi infrastrukturprosjekter enklere tilgang til prosjekt- og foretaksfinansiering ved bruk av unionsmidler som finansiell giring.
The financial instruments shall help finance projects of common interest with a clear European added value, and facilitate greater private sector involvement in the long-term financing of such projects in the transport, telecommunications and energy sectors, including broadband networks. 
Finansieringsordningene skal bidra til å finansiere prosjekter av felles interesse som har en klar europeisk tilleggsverdi, og fremme økt deltaking fra privat sektor i den langsiktige finansieringen av slike prosjekter i transport-, telekommunikasjons- og energisektoren, herunder bredbåndsnett.
The financial instruments shall benefit projects with medium- to long-term financing needs and shall produce greater benefits in terms of market impact, administrative efficiency and resource use. 
Finansieringsordningene skal støtte prosjekter med finansieringsbehov på mellomlang eller lang sikt og gi større fordeler i form av markedspåvirkning, effektiv forvaltning og ressursbruk.
They shall provide to infrastructure stakeholders such as financiers, public authorities, infrastructure managers, construction companies and operators a coherent market-oriented toolbox of Union financial assistance. 
De skal gi infrastrukturaktører som finansieringsinstitusjoner, offentlige myndigheter, infrastrukturforvaltninger, byggefirmaer og markedsdeltakere en enhetlig, markedsorientert verktøykasse for finansiell støtte fra Unionen.
The financial instruments shall consist of: 
Finansieringsordningene skal bestå av
a) an instrument for loans and guarantees facilitated by risk-sharing instruments, including credit enhancement mechanisms to project bonds (‘Debt Instrument’); and 
a) en låne- og garantiordning som understøttes av ordninger for risikodeling, herunder kredittforbedringsordninger for prosjektobligasjoner («gjeldsinstrument»), og
b) an instrument for equity (‘Equity Instrument’), 
b) en ordning for egenkapital («egenkapitalinstrument»),
which shall help to overcome market constraints by improving the financing and/or risk profiles of the infrastructure investments. 
som skal bidra til å overvinne markedshindringer ved å forbedre finansierings- og/eller risikoprofilene til infrastrukturinvesteringene.
This, in turn, shall enhance the access of firms and other beneficiaries to loans, guarantees, equity and other forms of private financing. 
Dette skal igjen øke foretaks og andre mottakeres tilgang til lån, garantier, egenkapital og andre former for privat finansiering.
Prior to the finalisation of the design of the Debt and Equity Instruments, the Commission shall carry out an ex-ante assessment in accordance with Regulation (EU, Euratom) No 966/2012. 
Før den endelige utformingen av gjelds- og egenkapitalinstrumentene skal Kommisjonen foreta en forhåndsvurdering i samsvar med forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012.
Evaluations of existing, comparable financial instruments shall, where appropriate, contribute to that assessment. 
Der det er hensiktsmessig, skal det ved denne vurderingen tas hensyn til vurderinger av eksisterende, sammenlignbare finansieringsordninger.
I. Debt instrument 
I. Gjeldsinstrument
The goal of the Debt Instrument shall be to contribute to overcoming deficiencies of the European debt capital markets by offering risk-sharing for debt financing. 
Målet for gjeldsinstrumentet skal være å bidra til å avhjelpe mangler i det europeiske markedet for fremmedkapital ved å tilby risikodeling for lånefinansiering.
Debt financing shall be provided by entrusted entities or dedicated investment vehicles in the form of senior and subordinated debt or guarantees. 
Lånefinansiering skal tilbys av ansvarlige enheter eller særlige investeringsverktøy i form av lån og garantier med førsteprioritet og lavere prioritet.
The Debt Instrument shall consist of a risk-sharing instrument for loans and guarantees and of the Project Bond Initiative. 
Gjeldsinstrumentet skal bestå av en risikodelingsordning for lån og garantier samt av initiativet for prosjektobligasjoner.
The project promoters may, in addition, seek equity financing under the Equity Instrument. 
I tillegg kan initiativtakerne til prosjektet søke om egenkapitalfinansiering i henhold til egenkapitalinstrumentet.
a. Risk-sharing instrument for loans and guarantees 
a. Risikodelingsordning for lån og garantier
The risk-sharing instrument for loans and guarantees shall be designed to create additional risk capacity in the entrusted entities. 
Risikodelingsordningen for lån og garantier skal utformes slik at den øker risikokapasiteten til de ansvarlige enhetene.
This shall allow the entrusted entities to provide funded and unfunded subordinated and senior debt to projects and corporates in order to facilitate promoters’ access to bank financing. 
Slik kan de ansvarlige enhetene tilby langsiktige og kortsiktige lån med førsteprioritet og lavere prioritet til prosjekter og foretak for å lette initiativtakernes tilgang til bankfinansiering.
If the debt financing is subordinated, it shall rank behind the senior debt but ahead of equity and related financing related to equity. 
Lån med lavere prioritet skal rangeres etter førsteprioritetslån, men foran egenkapital og finansiering tilknyttet egenkapital.
The unfunded subordinated debt financing shall not exceed 30 % of the total amount of the senior debt issued. 
Kortsiktig lån med lavere prioritet skal ikke overstige 30 prosent av det samlede førsteprioritetslånet som gis.
The senior debt financing provided under the Debt Instrument shall not exceed 50 % of the total amount of the overall senior debt financing provided by the entrusted entity or the dedicated investment vehicle. 
Førsteprioritetslånet som er fastsatt i gjeldsinstrumentet, skal ikke overstige 50 prosent av det samlede førsteprioritetslånet som gis av den ansvarlige enheten eller det særlige investeringsverktøyet.
b. Project Bond Initiative 
b. Initiativ for prosjektobligasjoner
The risk-sharing instrument for project bonds shall be designed as a subordinated debt financing in order to facilitate financing for project companies raising senior debt in the form of bonds. 
Risikodelingsordningen for prosjektobligasjoner skal utformes som et lån med lavere prioritet for å lette finansieringen av prosjektforetak som tar opp førsteprioritetslån i form av obligasjoner.
This credit enhancement instrument shall aim at helping the senior debt to achieve an investment grade credit rating. 
Dette kredittforbedringsinstrumentet skal bidra til at førsteprioritetslån oppnår kredittvurderingen «investment grade».
It shall rank behind the senior debt but ahead of equity and financing related to equity. 
Det skal rangeres etter førsteprioritetslån, men foran egenkapital og finansiering tilknyttet egenkapital.
The subordinated debt financing shall not exceed 30 % of the total amount of the senior debt issued. 
Lån med lavere prioritet skal ikke overstige 30 prosent av det samlede førsteprioritetslånet som gis.
Financial parameters and leverage 
Finansielle parametrer og finansiell giring
Risk- and revenue-sharing parameters shall be set in such a way that specific policy objectives, including targeting of particular categories of projects, can be achieved while still preserving the market-oriented approach of the Debt Instrument. 
Parametrer for risiko- og inntektsdeling skal fastsettes på en slik måte at særlige politiske mål, herunder for særlige prosjektkategorier, kan nås samtidig som gjeldsinstrumentets markedsorientering ivaretas.
The expected leverage of the Debt Instrument — defined as the total funding (i.e. Union contribution plus contributions from other financial sources) divided by the Union contribution — shall be expected to range from 6 to 15, depending on the type of operations involved (level of risk, target beneficiaries, and the debt financing concerned). 
Gjeldsinstrumentets forventede finansielle giring – definert som den samlede finansieringen (det vil si Unionens bidrag pluss bidrag fra andre finansieringskilder) delt på Unionens bidrag – forventes å ligge mellom 6 og 15, avhengig av typen virksomhet som er involvert (risikonivå, mottakere og aktuell lånefinansiering).
Combination with other sources of funding 
Kombinasjon med andre finansieringskilder
Funding from the Debt Instrument may be combined with other ring-fenced budgetary contributions listed below, subject to the rules laid down in Regulation(EU, Euratom) No 966/2012 and the relevant legal base: 
Finansiering fra gjeldsinstrumentet kan kombineres med andre øremerkede budsjettbidrag oppført nedenfor, med forbehold for reglene fastsatt i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012, og relevant rettslig grunnlag:
a) other parts of the CEF; 
a) andre deler av Ordningen for et sammenkoplet Europa,
b) other instruments, programmes and budget lines in the Union budget; 
b) andre ordninger, programmer og budsjettposter i unionsbudsjettet,
c) Member States, including regional and local authorities, that wish to contribute own resources or resources available from the funds under the cohesion policy without changing the nature of the instrument. 
c) medlemsstater, herunder regionale og lokale myndigheter, som ønsker å bidra med egne midler eller midler fra utjevningsfondet uten å endre ordningens karakter.
Entrusted entities 
Ansvarlige enheter
Entrusted entities shall be selected in accordance with Regulation (EU, Euratom) No 966/2012. 
Ansvarlige enheter skal velges ut i samsvar med forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012.
The implementation under indirect management mode may take the form of direct mandates to entrusted entities. 
Gjennomføringen gjennom indirekte forvaltning kan skje i form av direkte mandater til de ansvarlige enhetene.
For instruments under direct mandates (i.e. in indirect management mode), the entrusted entities shall manage the Union contribution to the Debt Instrument and shall be risk-sharing partners. 
Ved ordninger som er underlagt direkte mandater (det vil si gjennom indirekte forvaltning) skal de ansvarlige enhetene forvalte Unionens bidrag til gjeldsinstrumentet og være risikodelingspartnere.
In addition, the setting-up of dedicated investment vehicles may be envisaged to allow the pooling of contributions from multiple investors. 
I tillegg kan det være tilrådelig å opprette særlige investeringsverktøy for å samle bidragene fra flere investorer.
The Union contribution may be subordinated to that of other investors. 
Unionsbidraget kan gis lavere prioritet enn bidraget fra andre investorer.