natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This includes, but is not limited to, alterations to the female and male reproductive system, adverse effects on onset of puberty, gamete production and transport, reproductive cycle normality, sexual behaviour, fertility, parturition, pregnancy outcomes, premature reproductive senescence, or modifications in other functions that are dependent on the integrity of the reproductive systems. 
Dette omfatter, men er ikke begrenset til, endringer i det kvinnelige og mannlige forplantningssystem, skadevirkninger med hensyn til pubertetsstart, produksjon og transport av kjønnsceller, forplantningssyklusens normalitet, seksuell atferd, forplantningsevne, fødsel, graviditetsresultater, for tidlig forplantningsmessig aldring, eller endringer i andre funksjoner som avhenger av forplantningssystemet fungerer som det skal.
Developmental toxicity includes, in its widest sense, any effect which interferes with normal development of the conceptus, either before or after birth, and resulting from exposure of either parent prior to conception, or exposure of the developing offspring during prenatal development, or postnatally, to the time of sexual maturation. 
I sin videste forstand omfatter utviklingstoksisitet alle virkninger som forstyrrer en normal utvikling av den unnfangede organismen, enten før eller etter fødselen, og som skyldes at en av foreldrene er eksponert før befruktningen, eller at avkommet eksponeres før eller etter fødselen i tidsrommet fram til kjønnsmodenhet.
However, it is considered that classification under the heading of developmental toxicity is primarily intended to provide a hazard warning for pregnant women, and for men and women of reproductive capacity. 
Klassifisering under gruppen utviklingstoksisitet anses imidlertid først og fremst å være ment som en advarsel til gravide kvinner samt reproduksjonsdyktige menn og kvinner.
Therefore, for pragmatic purposes of classification, developmental toxicity essentially means adverse effects induced during pregnancy, or as a result of parental exposure. 
Av praktiske klassifiseringshensyn menes derfor med «utviklingstoksisitet» skadevirkninger som er oppstått under graviditet, eller som et resultat av foreldrenes eksponering.
These effects can be manifested at any point in the life span of the organism. 
Disse virkningene kan slå ut på et hvilket som helst tidspunkt i organismens liv.
The major manifestations of developmental toxicity include (1) death of the developing organism, (2) structural abnormality, (3) altered growth, and (4) functional deficiency. 
De viktigste uttrykkene for utviklingstoksisitet omfatter 1) organismens død, 2) strukturell anomali, (3) vekstendringer og 4) funksjonelle mangler.
Adverse effects on or via lactation are also included in reproductive toxicity, but for classification purposes, such effects are treated separately (see Table 3.7.1 (b)). 
Reproduksjonstoksisitet omfatter også skadevirkninger på eller via amming, men av klassifiseringshensyn behandles slike virkninger for seg (se tabell 3.7.1 b)).
This is because it is desirable to be able to classify substances specifically for an adverse effect on lactation so that a specific hazard warning about this effect can be provided for lactating mothers. 
Dette gjøres fordi det er ønskelig å kunne klassifisere stoffer særskilt etter deres skadevirkninger på amming, slik at ammende mødre gjøres oppmerksom på denne særlige virkningen.
Hazard categories 
Farekategorier
For the purpose of classification for reproductive toxicity, substances are allocated to one of two categories. 
Med sikte på klassifisering på grunnlag av reproduksjonstoksisitet plasseres stoffer i én av to klasser.
Within each category, effects on sexual function and fertility, and on development, are considered separately. 
I hver kategori vurderes virkninger på kjønnsfunksjon og forplantningsevne samt på utvikling, for seg.
In addition, effects on lactation are allocated to a separate hazard category. 
I tillegg plasseres virkningene på amming i en egen farekategori.
Hazard categories for reproductive toxicants 
Farekategorier for reproduksjonstoksiske stoffer
Known or presumed human reproductive toxicant 
Stoffer som med sikkerhet er reproduksjonstoksiske for mennesker, eller som antas å være det
Substances are classified in Category 1 for reproductive toxicity when they are known to have produced an adverse effect on sexual function and fertility, or on development in humans or when there is evidence from animal studies, possibly supplemented with other information, to provide a strong presumption that the substance has the capacity to interfere with reproduction in humans. 
Stoffene klassifiseres i kategori 1 for reproduksjonstoksisitet når det med sikkerhet vites at de har ført til skadevirkninger på kjønnsfunksjon og forplantningsevne, eller på avkommets utvikling, hos mennesker, eller når data fra dyreforsøk, muligens supplert med andre opplysninger, gir sterke grunner til å anta at stoffet kan virke forstyrrende på forplantningen hos mennesker.
The classification of a substance is further distinguished on the basis of whether the evidence for classification is primarily from human data (Category 1A) or from animal data (Category 1B). 
Ved klassifiseringen skilles det videre mellom stoffer som er klassifisert på grunnlag av data fra mennesker (kategori 1A) eller data fra dyr (kategori 1B).
Exposure assessment. 
en eksponeringsvurdering,
The generation of exposure scenario(s) (or the identification of relevant use and exposure categories, if appropriate). 
utvikling av ett eller flere eksponeringsscenarioer (eller eventuelt identifisering av relevante bruks- og eksponeringskategorier),
Known human reproductive toxicant 
Stoff som med sikkerhet er reproduksjonstoksisk for mennesker
The classification of a substance in Category 1A is largely based on evidence from humans. 
Klassifiseringen av et stoff i kategori 1A er hovedsakelig basert på erfaringer fra mennesker.
Presumed human reproductive toxicant 
Stoff som antas å være reproduksjonstoksisk for mennesker
The classification of a substance in Category 1B is largely based on data from animal studies. 
Klassifiseringen av et stoff i kategori 1B er hovedsakelig basert på data fra dyreforsøk.
Such data shall provide clear evidence of an adverse effect on sexual function and fertility or on development in the absence of other toxic effects, or if occurring together with other toxic effects the adverse effect on reproduction is considered not to be a secondary non-specific consequence of other toxic effects. 
Slike data skal i mangel av andre toksiske virkninger inneholde klare bevis på skadevirkninger på kjønnsfunksjon og forplantningsevne, eller på avkommets utvikling, og dersom de oppstår sammen med andre giftvirkninger, skal skadevirkningene på forplantningen ikke anses som sekundære, uspesifiserte konsekvenser av andre giftvirkninger.
However, when there is mechanistic information that raises doubt about the relevance of the effect for humans, classification in Category 2 may be more appropriate. 
Når imidlertid opplysninger om virkningsmekanismer skaper tvil om virkningene er relevante for mennesker, kan klassifisering i kategori 2 være mer hensiktsmessig.
Suspected human reproductive toxicant 
Stoff mistenkt for å være reproduksjonstoksisk for mennesker
Substances are classified in Category 2 for reproductive toxicity when there is some evidence from humans or experimental animals, possibly supplemented with other information, of an adverse effect on sexual function and fertility, or on development, and where the evidence is not sufficiently convincing to place the substance in Category 1. If deficiencies in the study make the quality of evidence less convincing, Category 2 could be the more appropriate classification. 
Stoffer klassifiseres i kategori 2 for reproduksjonstoksisitet når visse erfaringer fra mennesker eller forsøksdyr, muligens supplert med andre opplysninger, om skadevirkninger på kjønnsfunksjon eller forplantningsevne, eller på avkommets utvikling, ikke er tilstrekkelig overbevisende til at stoffet kan plasseres i kategori 1. Dersom mangler ved undersøkelsen gjør kvaliteten på bevisene mindre overbevisende, er kategori 2 den mest hensiktsmessige kategoriseringen.
Such effects shall have been observed in the absence of other toxic effects, or if occurring together with other toxic effects the adverse effect on reproduction is considered not to be a secondary non-specific consequence of the other toxic effects. 
Slike virkninger skal ha blitt observert i mangel av andre giftvirkninger, og dersom de oppstår sammen med andre giftvirkninger, skal skadevirkningene på forplantningen ikke anses som sekundære, uspesifiserte konsekvenser av andre giftvirkninger.
Hazard category for lactation effects 
Farekategori for ammevirkninger
Effects on or via lactation are allocated to a separate single category. 
Virkninger på eller via amming skal plasseres i en egen kategori.
It is recognised that for many substances there is no information on the potential to cause adverse effects on the offspring via lactation. 
Det er et faktum at det for mange stoffer ikke finnes opplysninger om stoffenes potensial for skadevirkninger på avkommet via amming.
However, substances which are absorbed by women and have been shown to interfere with lactation, or which may be present (including metabolites) in breast milk in amounts sufficient to cause concern for the health of a breastfed child, shall be classified and labelled to indicate this property hazardous to breastfed babies. 
Stoffer som tas opp av kvinner og som har vist seg å påvirke ammingen, eller som kan finnes (herunder stoffskifteprodukter) i brystmelk i tilstrekkelige mengder til at de kan innebære en helsefare for et spedbarn som ammes, skal klassifiseres og merkes for å angi at de har denne farlige egenskapen for spedbarn som ammes.
This classification can be assigned on the: 
Den nevnte klassifiseringen kan gjøres på grunnlag av
human evidence indicating a hazard to babies during the lactation period; and/or 
erfaringer fra mennesker som tyder på en fare for spedbarn under ammingsperioden, og/eller
results of one or two generation studies in animals which provide clear evidence of adverse effect in the offspring due to transfer in the milk or adverse effect on the quality of the milk; and/or 
resultater av undersøkelser over én eller to generasjoner hos dyr, som gir klare bevis på skadevirkninger hos avkommet fordi stoffet er overført til melken, eller fordi melkekvaliteten er skadet, og/eller
absorption, metabolism, distribution and excretion studies that indicate the likelihood that the substance is present in potentially toxic levels in breast milk. 
undersøkelser av opptak, stoffskifte, fordeling eller utskilling som tyder på at det er sannsynlig at stoffet finnes i potensielt giftige mengder i brystmelk.
Basis of classification 
Grunnlag for klassifisering
Classification is made on the basis of the appropriate criteria, outlined above, and an assessment of the total weight of evidence (see 1.1.1). 
Klassifiseringen gjøres på grunnlag av de egnede kriteriene angitt ovenfor og en vurdering av bevisenes samlede beviskraft (se 1.1.1).
Classification as a reproductive toxicant is intended to be used for substances which have an intrinsic, specific property to produce an adverse effect on reproduction and substances shall not be so classified if such an effect is produced solely as a non-specific secondary consequence of other toxic effects. 
Klassifisering som et reproduksjonstoksisk stoff er ment for stoffer som har en iboende, spesifikk egenskap som fører til skadevirkninger på forplantningen. Stoffer skal ikke klassifiseres i denne kategorien dersom skadevirkningene utelukkende skyldes sekundære, uspesifiserte konsekvenser av andre toksiske virkninger.
The classification of a substance is derived from the hazard categories in the following order of precedence: 
Klassifiseringen av et stoff utledes av farekategoriene i følgende prioriterte rekkefølge:
Category 1A, Category 1B, Category 2 and the additional Category for effects on or via lactation. 
Kategori 1A, kategori 1B, kategori 2 og en tilleggskategori for virkninger på eller via amming.
If a substance meets the criteria for classification into both of the main categories (for example Category 1B for effects on sexual function and fertility and also Category 2 for development) then both hazard differentiations shall be communicated by the respective hazard statements. 
Dersom stoffet oppfyller kriteriene for klassifisering i begge de to hovedgruppene (f.eks. kategori 1B for virkninger på kjønnsfunksjon og forplantningsevne samt kategori 2 for avkommets utvikling), skal begge faretypene angis med sine respektive faresetninger.
Classification in the additional category for effects on or via lactation will be considered irrespective of a classification into Category 1A, Category 1B or Category 2. 
Klassifisering i tilleggskategorien for virkninger på eller via amming skal vurderes uavhengig av klassifiseringen i kategori 1A, kategori 1B eller kategori 2.
In the evaluation of toxic effects on the developing offspring, it is important to consider the possible influence of maternal toxicity (see section 3.7.2.4). 
Ved evaluering av toksiske virkninger på avkommets utvikling er det viktig å vurdere eventuelle virkninger av morstoksisitet (se avsnitt 3.7.2.4).
For human evidence to provide the primary basis for a Category 1A classification there must be reliable evidence of an adverse effect on reproduction in humans. 
For at erfaringer fra mennesker skal danne hovedgrunnlaget for en klassifisering i kategori 1A, må det finnes pålitelige bevis for at stoffet har skadevirkninger på forplantningen hos mennesker.
Evidence used for classification shall ideally be from well conducted epidemiological studies which include the use of appropriate controls, balanced assessment, and due consideration of bias or confounding factors. 
Bevis som brukes til klassifiseringen, skal ideelt sett komme fra korrekt gjennomførte epidemiologiske undersøkelser, som omfatter bruk av egnede kontroller, balansert vurdering og behørig vurdering av systematiske feil eller forstyrrende faktorer.
Less rigorous data from studies in humans shall be supplemented with adequate data from studies in experimental animals and classification in Category 1B shall be considered. 
Mindre nøyaktige resultater av undersøkelser på mennesker skal suppleres med relevante data fra undersøkelser på forsøksdyr, og klassifisering i kategori 1B skal vurderes.
Weight of evidence 
Beviskraft
Classification as a reproductive toxicant is made on the basis of an assessment of the total weight of evidence, see section 1.1.1. This means that all available information that bears on the determination of reproductive toxicity is considered together, such as epidemiological studies and case reports in humans and specific reproduction studies along with sub-chronic, chronic and special study results in animals that provide relevant information regarding toxicity to reproductive and related endocrine organs. 
Klassifisering som et reproduksjonstoksisk stoff skjer på grunnlag av en bestemmelse av de samlede dataenes beviskraft, se avsnitt 1.1.1. Det betyr at alle tilgjengelige, relevante opplysninger for bestemmelse av et stoffs reproduksjonstoksisitet vurderes under ett, som epidemiologiske undersøkelser og forsøksrapporter for mennesker samt særlige reproduksjonsundersøkelser i sammenheng med resultater av undersøkelser av subkroniske, kroniske og særlige virkninger hos dyr, som gir relevante opplysninger for giftighet for forplantningsorganene og tilknyttede endokrine organer.
Evaluation of substances chemically related to the substance under study may also be included, particularly when information on the substance is scarce. 
Vurdering av stoffer som er kjemisk beslektet med det stoffet som undersøkes, kan også tas med, særlig når opplysningene om stoffet er mangelfulle.
The weight given to the available evidence will be influenced by factors such as the quality of the studies, consistency of results, nature and severity of effects, the presence of maternal toxicity in experimental animal studies, level of statistical significance for inter-group differences, number of endpoints affected, relevance of route of administration to humans and freedom from bias. 
Vektleggingen av de tilgjengelige dataene påvirkes av faktorer som kvaliteten på undersøkelsen, resultatenes sammenheng, virkningenes art og alvorlighetsgrad, forekomsten av morstoksisitet i eksperimentelle dyreforsøk, graden av statistisk signifikans for ulikheter mellom gruppe, antallet berørte sluttpunkter, tilførselsveiens relevans og unngåelse av systematiske feil.
Both positive and negative results are assembled together into a weight of evidence determination. 
Bestemmelse av dataenes beviskraft skal bygge på positive og negative resultater sett under ett.
A single, positive study performed according to good scientific principles and with statistically or biologically significant positive results may justify classification (see also 3.7.2.2.3). 
En enkelt, positiv undersøkelse som gjennomføres i henhold til gode vitenskapelige prinsipper, og med positive resultater som er statistisk eller biologisk signifikante, kan begrunne klassifisering (se også 3.7.2.2.3).
Toxicokinetic studies in animals and humans, site of action and mechanism or mode of action study results may provide relevant information which reduces or increases concerns about the hazard to human health. 
Toksikokinetiske undersøkelser av dyr og mennesker, resultater av undersøkelser om virkningssted og virkningsmekanisme eller -måte kan gi relevante opplysninger som bidrar til å redusere eller øke bekymringen for en fare for menneskers helse.
If it is conclusively demonstrated that the clearly identified mechanism or mode of action has no relevance for humans or when the toxicokinetic differences are so marked that it is certain that the hazardous property will not be expressed in humans then a substance which produces an adverse effect on reproduction in experimental animals should not be classified. 
Dersom det med sikkerhet vises at den klart identifiserte virkningsmekanismen eller -måten ikke har noen relevans for mennesker, eller når de toksikokinetiske forskjellene er så tydelige at den farlige egenskapen helt sikkert ikke vil komme til uttrykk hos mennesker, bør et stoff som fører til skadevirkninger på forplantningen hos forsøksdyr, ikke klassifiseres.
If, in some reproductive toxicity studies in experimental animals the only effects recorded are considered to be of low or minimal toxicological significance, classification may not necessarily be the outcome. 
Dersom det i noen undersøkelser av reproduksjonstoksisitet hos forsøksdyr bare registreres virkninger som anses å ha liten eller minimal toksikologisk signifikans, kan en klassifisering eventuelt sløyfes.
These effects include small changes in semen parameters or in the incidence of spontaneous defects in the foetus, small changes in the proportions of common foetal variants such as are observed in skeletal examinations, or in foetal weights, or small differences in postnatal developmental assessments. 
De nevnte virkningene kan omfatte små endringer i sædparametrer eller i hyppigheten av spontandefekter hos fosteret, små endringer i andelen av vanlige fostervariasjoner, f.eks. slike som observeres ved skjelettundersøkelser, eller i fostervekten, eller små ulikheter ved vurderinger av utviklingen etter fødselen.
Data from animal studies ideally shall provide clear evidence of specific reproductive toxicity in the absence of other systemic toxic effects. 
Data fra dyreforsøk skal ideelt sett, i mangel av andre systemiske toksiske virkninger, inneholde klare bevis på spesifikk reproduksjonstoksisitet.
However, if developmental toxicity occurs together with other toxic effects in the dam, the potential influence of the generalised adverse effects shall be assessed to the extent possible. 
Dersom imidlertid utviklingstoksisitet oppstår sammen med andre toksiske virkninger hos mordyret, skal de mulige påvirkningene fra de generelle skadevirkningene vurderes i så stor grad som mulig.
The preferred approach is to consider adverse effects in the embryo/foetus first, and then evaluate maternal toxicity, along with any other factors which are likely to have influenced these effects, as part of the weight of evidence. 
Som ledd i vurderingen av beviskraften bør først skadevirkninger på embryoet/fosteret evalueres, og deretter morstoksisiteten, sammen med andre faktorer som kan ha påvirket disse virkningene.
In general, developmental effects that are observed at maternally toxic doses shall not be automatically discounted. 
Generelt skal utviklingsskader på avkommet som observeres ved doser som fører til morstoksisitet, ikke automatisk overses.
Discounting developmental effects that are observed at maternally toxic doses can only be done on a case-by-case basis when a causal relationship is established or refuted. 
Utviklingsskader som observeres ved doser som fører til morstoksisitet, kan bare overses på grunnlag av en vurdering i hvert enkelt tilfelle, når en årsakssammenheng er fastslått eller motbevist.
If appropriate information is available it is important to try to determine whether developmental toxicity is due to a specific maternally mediated mechanism or to a non-specific secondary mechanism, like maternal stress and the disruption of homeostasis. 
Dersom relevante opplysninger foreligger, er det viktig å fastslå om utviklingstoksisitet skyldes en spesifikk morsformidlet mekanisme eller en uspesifisert sekundær mekanisme, som stress hos moren og homøostaseforstyrrelse.
Generally, the presence of maternal toxicity shall not be used to negate findings of embryo/foetal effects, unless it can be clearly demonstrated that the effects are secondary non-specific effects. 
Generelt skal tilstedeværelsen av morstoksisitet ikke brukes til å overse fastslåtte virkninger på embryo/foster, med mindre det klart kan vises at virkningene er av sekundær, uspesifisert art.
This is especially the case when the effects in the offspring are significant, e.g. irreversible effects such as structural malformations. 
Dette gjelder særlig når virkningene på avkommet er betydelige, f.eks. irreversible virkninger av typen strukturelle misdannelser.
In some situations it can be assumed that reproductive toxicity is due to a secondary consequence of maternal toxicity and discount the effects, if the substance is so toxic that dams fail to thrive and there is severe inanition, they are incapable of nursing pups; or they are prostrate or dying. 
I noen situasjoner kan det antas at reproduksjonstoksisitet skyldes sekundære konsekvenser av morstoksisitet. Virkningene kan derfor overses dersom stoffet er så giftig at mordyrene er sterkt avkreftet og underernært, ikke klarer å gi ungene mat, eller er avkreftet eller døende.
Maternal toxicity 
Morstoksisitet
Development of the offspring throughout gestation and during the early postnatal stages can be influenced by toxic effects in the mother either through non-specific mechanisms related to stress and the disruption of maternal homeostasis, or by specific maternally-mediated mechanisms. 
Utviklingen av avkommet under drektighetsperioden og i de tidlige postnatale fasene kan påvirkes av toksiske virkninger hos moren, enten gjennom uspesifiserte mekanismer knyttet til stress og forstyrrelse av morens homøostase, eller gjennom spesifikke morsformidlede mekanismer.
In the interpretation of the developmental outcome to decide classification for developmental effects it is important to consider the possible influence of maternal toxicity. 
Når utviklingsresultatet skal fortolkes med sikte på klassifisering for virkninger på utviklingen, er det viktig å vurdere morstoksisitetens mulige påvirkning på resultatet.
This is a complex issue because of uncertainties surrounding the relationship between maternal toxicity and developmental outcome. 
Dette er et komplisert spørsmål, på grunn av usikkerheten knyttet til sammenhengen mellom morstoksisitet og utviklingstoksisitet.