natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Care shall be exercised in evaluating data on mixtures, that the dose used does not render the results inconclusive. 
Ved vurdering av data om stoffblandinger må det sikres at dosen som benyttes, gjør at resultatene ikke gir noen konklusjon.
Where the mixture itself has not been tested to determine its sensitising properties, but there are sufficient data on the individual ingredients and similar tested mixtures to adequately characterise the hazards of the mixture, these data shall be used in accordance with the bridging rules set out in section 1.1.3. 
Dersom forsøk for å bestemme stoffblandingens allergiframkallende egenskaper ikke er foretatt på stoffblandingen selv, men det finnes tilstrekkelige data om enkeltbestanddeler og stoffblandinger som har gjennomgått tilsvarende forsøk til at stoffblandingens fareegenskaper kan beskrives på en tilfredsstillende måte, skal de nevnte dataene benyttes i samsvar med ekstrapoleringsprinsippene fastsatt i avsnitt 1.1.3.
Classification of mixtures when data are available for all ingredients or only for some ingredients of the mixture 
Klassifisering av stoffblandinger når data finnes for alle eller bare noen av bestanddelene i stoffblandingen
The mixture shall be classified as a respiratory or skin sensitiser when at least one ingredient has been classified as a respiratory or skin sensitiser and is present at or above the appropriate generic concentration limit as shown in Table 3.4.3 for solid/liquid and gas respectively. 
Stoffblandingen skal klassifiseres som et åndedretts- eller hudallergen når minst én bestanddel er klassifisert som et åndedretts- eller hudallergen, og bestanddelen finnes i en konsentrasjon som er lik eller høyere enn den aktuelle generiske konsentrasjonsgrensen i tabell 3.4.3 for henholdsvis faste stoffer/væsker og gasser.
Some substances that are classified as sensitisers may elicit a response, when present in a mixture in quantities below the concentrations established in Table 3.4.1, in individuals who are already sensitised to the substance or mixture (see Note 1 to Table 3.4.3). 
Noen stoffer som klassifiseres som allergener, kan framkalle en reaksjon hos personer som allerede er sensibilisert for stoffet eller stoffblandingen, når de i en stoffblanding finnes i mengder som ligger under konsentrasjonene fastsatt i tabell 3.4.1 (se merknad 1 til tabell 3.4.3).
Table 3.4.3 
Tabell 3.4.3
Generic concentration limits of ingredients of a mixture classified as either skin sensitisers or respiratory sensitisers that trigger classification of the mixture 
Generiske konsentrasjonsgrenser for bestanddeler i en stoffblanding som er klassifisert som enten hudallergener eller åndedrettsallergener, og som fører til klassifisering av stoffblandingen
Ingredient classified as: 
Bestanddel klassifisert som:
Skin Sensitiser 
Hudallergen
Respiratory Sensitiser 
Åndedrettsallergen
All physical states 
Alle fysiske tilstander
Solid/Liquid 
Fast stoff/væske
This concentration limit is generally used for the application of the special labelling requirements of Annex II section 2.8 to protect already sensitised individuals. 
Denne konsentrasjonsgrensen brukes som regel ved anvendelse av de særlige merkingskravene i nr. 2.8 i vedlegg II for å beskytte allerede sensibiliserte personer.
A SDS is required for the mixture containing an ingredient above this concentration. 
Et sikkerhetsdatablad kreves dersom stoffblandingen inneholder en bestanddel som overstiger denne konsentrasjonen.
This concentration limit is used to trigger classification of a mixture as a skin sensitiser. 
Denne konsentrasjonsgrensen fører til klassifisering av en stoffblanding som et hudallergen.
This concentration limit is used to trigger classification of a mixture as a respiratory sensitiser. 
Denne konsentrasjonsgrensen fører til klassifisering av en stoffblanding som et åndedrettsallergen.
Hazard communication 
Formidling av fare
Table 3.4.4 
Tabell 3.4.4
Respiratory or skin sensitisation label elements. 
Merking for sensibiliserende ved innånding eller hudkontakt
Respiratory sensitisation 
Åndedrettssensibilisering
May cause allergy or asthma symptoms or breathing difficulties if inhaled 
Kan gi allergi- eller astmasymptomer eller pustevansker ved innånding
Precautionary Statement Prevention 
Sikkerhetssetninger forebygging
Precautionary Statement Response 
Sikkerhetssetning tiltak
A mutation means a permanent change in the amount or structure of the genetic material in a cell. 
Med «mutasjon» menes en permanent endring i mengden av eller strukturen til genmaterialet i en celle.
The term ‘mutation’ applies both to heritable genetic changes that may be manifested at the phenotypic level and to the underlying DNA modifications when known (including specific base pair changes and chromosomal translocations). 
Betegnelsen «mutasjon» gjelder både for genetiske endringer som kan påvises på det fenotypiske plan, og underliggende DNA-modifikasjoner når disse er kjent (herunder konkrete baseparendringer og kromosomtranslokasjoner).
The term ‘mutagenic’ and ‘mutagen’ will be used for agents giving rise to an increased occurrence of mutations in populations of cells and/or organisms. 
Betegnelsen «arvestoffskadelig» vil bli brukt om stoffer som fører til økt forekomst av mutasjoner i populasjoner av celler og/eller organismer.
The more general terms «genotoxic» and «genotoxicity» apply to agents or processes which alter the structure, information content, or segregation of DNA, including those which cause DNA damage by interfering with normal replication processes, or which in a non-physiological manner (temporarily) alter its replication. 
De mer generelle betegnelsene «genotoksisk» og «genotoksisitet» brukes om stoffer eller prosesser som påvirker DNA med hensyn til struktur, informasjonsinnhold eller utskilling, herunder slike som fører til skade på DNA ved å forstyrre normale replikasjonsprosesser, eller som på en ikke-fysiologisk måte (midlertidig) endrer replikasjonen av DNA.
Genotoxicity test results are usually taken as indicators for mutagenic effects. 
Forsøksresultater for genotoksisitet tas vanligvis som tegn på arvestoffskadelige virkninger.
This hazard class is primarily concerned with substances that may cause mutations in the germ cells of humans that can be transmitted to the progeny. 
Denne fareklassen gjelder hovedsakelig stoffer som kan forårsake mutasjoner i kjønnscellene hos mennesker, og som kan overføres til avkommet.
However, the results from mutagenicity or genotoxicity tests in vitro and in mammalian somatic and germ cells in vivo are also considered in classifying substances and mixtures within this hazard class. 
Ved klassifisering av stoffer og stoffblandinger i denne fareklassen tas imidlertid også resultatene av forsøk med arvestoffskadelighet eller genotoksisitet in vitro og med somatiske celler og kjønnsceller fra pattedyr in vivo i betraktning.
For the purpose of classification for germ cell mutagenicity, substances are allocated to one of two categories as shown in Table 3.5.1. 
For klassifisering på grunnlag av skade på arvestoffet i kjønnsceller plasseres stoffer i én av to kategorier i henhold til tabell 3.5.1.
Hazard categories for germ cell mutagens 
Farekategorier for stoffer som skader arvestoffet i kjønnsceller
Substances known to induce heritable mutations or to be regarded as if they induce heritable mutations in the germ cells of humans. 
Stoffer hvis evne til å forårsake arvelige mutasjoner i kjønnsceller hos mennesker er kjent, eller som skal anses som slike.
Substances known to induce heritable mutations in the germ cells of humans. 
Stoffer hvis evne til å forårsake arvelige mutasjoner i kjønnsceller hos mennesker er kjent.
The classification in Category 1A is based on positive evidence from human epidemiological studies. 
Klassifiseringen i kategori 1A er basert på positive bevis fra epidemiologiske undersøkelser av mennesker.
Substances to be regarded as if they induce heritable mutations in the germ cells of humans. 
Stoffer som skal anses å forårsake arvelige mutasjoner i kjønnsceller hos mennesker.
The classification in Category 1B is based on: 
Klassifiseringen i kategori 1B er basert på
positive result(s) from in vivo heritable germ cell mutagenicity tests in mammals; or 
ett eller flere positive resultater av forsøk med arvelig skade på arvestoffet i kjønnsceller hos pattedyr in vivo, eller
positive result(s) from in vivo somatic cell mutagenicity tests in mammals, in combination with some evidence that the substance has potential to cause mutations to germ cells. 
ett eller flere positive resultater av forsøk med arvestoffskadelighet med somatiske celler hos pattedyr in vivo, kombinert med andre bevis på at stoffet kan forårsake mutasjoner i kjønnsceller;
It is possible to derive this supporting evidence from mutagenicity/genotoxicity tests in germ cells in vivo, or by demonstrating the ability of the substance or its metabolite(s) to interact with the genetic material of germ cells; or 
slike tilleggsbevis kan utledes fra forsøk med arvestoffskadelighet / genotoksisitetsforsøk med kjønnsceller in vivo, eller ved å vise at stoffet eller dets stoffskifteprodukter samvirker med genmaterialet i kjønnsceller, eller
positive results from tests showing mutagenic effects in the germ cells of humans, without demonstration of transmission to progeny; for example, an increase in the frequency of aneuploidy in sperm cells of exposed people. 
positive resultater av forsøk som viser skadevirkninger på arvestoffet i kjønnsceller hos mennesker, men uten at overføring til avkommet er fastslått; for eksempel en økning av hyppigheten av aneuploidi i sædceller hos eksponerte mennesker.
Substances which cause concern for humans owing to the possibility that they may induce heritable mutations in the germ cells of humans 
Stoffer som gir grunn til bekymring fordi de kan forårsake arvelige mutasjoner i kjønnsceller hos mennesker
The classification in Category 2 is based on: 
Klassifiseringen i kategori 2 er basert på
positive evidence obtained from experiments in mammals and/or in some cases from in vitro experiments, obtained from: 
positive resultater av forsøk med pattedyr og/eller i noen tilfeller av forsøk in vitro, som er oppnådd ved:
somatic cell mutagenicity tests in vivo, in mammals; or 
forsøk med arvestoffskadelighet i somatiske pattedyrceller in vivo, eller
other in vivo somatic cell genotoxicity tests which are supported by positive results from in vitro mutagenicity assays. 
andre forsøk med genotoksisitet i somatiske celler in vivo, støttet av positive resultater av andre forsøk med arvestoffskadelighet in vitro.
Substances which are positive in in vitro mammalian mutagenicity assays, and which also show chemical structure activity relationship to known germ cell mutagens, shall be considered for classification as Category 2 mutagens. 
Stoffer som gir positive resultater ved forsøk med arvestoffskadelighet hos pattedyr in vitro, og som i tillegg viser kjemisk struktur-aktivitet-relasjon til stoffer som det er kjent skader arvestoffet i kjønnsceller, skal klassifiseres som arvestoffskadelige stoffer i kategori 2.
Specific considerations for classification of substances as germ cell mutagens 
Særlige vurderinger ved klassifisering av stoffer som skader arvestoffet i kjønnsceller
To arrive at a classification, test results are considered from experiments determining mutagenic and/or genotoxic effects in germ and/or somatic cells of exposed animals. 
Klassifiseringen bygger på resultatene av forsøk med henblikk på å bestemme arvestoffskadelige og/eller genotoksiske virkninger i kjønnsceller og/eller somatiske celler hos eksponerte dyr.
Mutagenic and/or genotoxic effects determined in in vitro tests shall also be considered. 
Arvestoffskadelige og/eller genotoksiske virkninger som bestemmes ved forsøk in vitro, skal også tas i betraktning.
The system is hazard based, classifying substances on the basis of their intrinsic ability to induce mutations in germ cells. 
Systemet er farebasert, ved at klassifiseringen skjer på grunnlag av stoffenes iboende evne til å forårsake mutasjoner i kjønnsceller.
The scheme is, therefore, not meant for the (quantitative) risk assessment of substances. 
Ordningen er derfor ikke beregnet på (kvantitative) risikovurderinger av stoffer.
Classification for heritable effects in human germ cells is made on the basis of well conducted, sufficiently validated tests, preferably as described in Regulation (EC) No 440/2008 adopted in accordance with Article 13(3) of Regulation (EC) No 1907/2006 (‘Test Method Regulation’) such as those listed in the following paragraphs. 
Klassifiseringen av arvelige virkninger i kjønnsceller hos mennesker skjer på grunnlag av korrekt gjennomførte, tilstrekkelig validerte forsøk, fortrinnsvis som beskrevet i forordning (EF) nr. 440/2008, vedtatt i samsvar med artikkel 13 nr. 3 i forordning (EF) nr. 1907/2006 («forsøksmetodeforordningen»), som forsøkene oppført i følgende numre.
Evaluation of the test results shall be done using expert judgement and all the available evidence shall be weighed in arriving at a classification. 
Forsøksresultatene skal evalueres ved hjelp av en sakkyndig vurdering, og klassifiseringen skal bygge på veiing av alle tilgjengelige data.
In vivo heritable germ cell mutagenicity tests, such as: 
Forsøk med arvelig arvestoffskadelighet i kjønnsceller in vivo, som
rodent dominant lethal mutation test; 
forsøk med dominant dødelig mutasjon hos gnagere,
mouse heritable translocation assay. 
forsøk med arvelig translokasjon hos mus.
In vivo somatic cell mutagenicicty tests, such as: 
Forsøk med arvestoffskadelighet i somatiske celler in vivo, som
mammalian bone marrow chromosome aberration test; 
forsøk med beinmargskromosomforstyrrelser hos pattedyr,
mouse spot test; 
flekkforsøk på mus,
mammalian erythrocyte micronucleus test. 
mikrokjerneforsøk på røde blodlegemer hos pattedyr.
Mutagenicity/genotoxicity tests in germ cells, such as: 
Forsøk med arvestoffskadelighet/genotoksisitet i kjønnsceller, som
mutagenicity tests: 
forsøk med arvestoffskadelighet:
mammalian spermatogonial chromosome aberration test; 
forsøk med spermatogonialkromosomforstyrrelser hos pattedyr,
spermatid micronucleus assay; 
mikrokjerneforsøk med spermatider.
Genotoxicity tests: 
genotoksisitetsforsøk:
sister chromatid exchange analysis in spermatogonia; 
analyse av søsterkromatidutveksling i spermatogonier,
unscheduled DNA synthesis test (UDS) in testicular cells. 
forsøk med reparasjonssyntese av DNA (UDS) i testikkelceller.
Genotoxicity tests in somatic cells such as: 
Genotoksisitetsforsøk med somatiske celler, som
liver Unscheduled synthesis test (UDS) in vivo; 
forsøk in vivo med reparasjonssyntese av DNA (UDS) i lever,
mammalian bone marrow Sister Chromatid Exchanges (SCE); 
forsøk med søsterkromatidutvekslinger (SCE) i beinmarg hos pattedyr.
In vitro mutagenicity tests such as: 
Forsøk med arvestoffskadelighet in vitro, som
in vitro mammalian chromosome aberration test; 
kromosomforstyrrelsesforsøk in vitro hos pattedyr,
in vitro mammalian cell gene mutation test; 
genmutasjonsforsøk in vitro med pattedyrceller,
bacterial reverse mutation tests. 
tilbakemutasjonsforsøk med bakterier.
The classification of individual substances shall be based on the total weight of evidence available, using expert judgement (See 1.1.1). 
Klassifiseringen av enkeltstoffer skal baseres på den samlede mengde beviskraft, ved hjelp av en sakkyndig vurdering (se avsnitt 1.1.1).
In those instances where a single well-conducted test is used for classification, it shall provide clear and unambiguously positive results. 
Dersom ett enkelt, korrekt gjennomført forsøk brukes ved klassifiseringen, skal det gi klare og utvetydige positive resultater.
If new, well validated, tests arise these may also be used in the total weight of evidence to be considered. 
Dersom nye, godt validerte forsøk tas i bruk, kan disse også brukes til å vurdere samlet beviskraft.
The relevance of the route of exposure used in the study of the substance compared to the route of human exposure shall also be taken into account. 
Det skal også tas hensyn til relevansen av eksponeringsveien som er brukt for å undersøke stoffet, sammenlignet med eksponeringsveien hos mennesker.
The mixture shall be classified as a mutagen when at least one ingredient has been classified as a Category 1A, Category 1B or Category 2 mutagen and is present at or above the appropriate generic concentration limit as shown in Table 3.5.2 for Category 1A, Category 1B and Category 2 respectively. 
Stoffblandingen skal klassifiseres som arvestoffskadelig når minst én bestanddel er klassifisert som et arvestoffskadelig stoff i kategori 1A, kategori 1B eller kategori 2, og bestanddelen finnes i en konsentrasjon som er lik eller høyere enn den aktuelle generiske konsentrasjonsgrensen vist i tabell 3.5.2 for henholdsvis kategori 1A, kategori 1B og kategori 2.
Generic concentration limits of ingredients of a mixture classified as germ cell mutagens that trigger classification of the mixture. 
Generiske konsentrasjonsgrenser for bestanddeler i en stoffblanding som er klassifisert som stoffer som skader arvestoffet i kjønnsceller, og som fører til klassifisering av stoffblandingen.
Concentration limits triggering classification of a mixture as: 
Konsentrasjonsgrense som fører til klassifisering av en stoffblanding som
Category 1A mutagen 
Arvestoffskadelig, kategori 1A
Category 2 mutagen 
Arvestoffskadelig, kategori 2
The concentration limits in the table above apply to solids and liquids (w/w units) as well as gases (v/v units). 
Konsentrasjonsgrensene i ovenstående tabell gjelder for faste stoffer og væsker (w/w-enheter) samt for gasser (v/v-enheter).
Classification of mixtures will be based on the available test data for the individual ingredients of the mixture using concentration limits for the ingredients classified as germ cell mutagens. 
Klassifiseringen av stoffblandinger skal baseres på tilgjengelige forsøksdata for stoffblandingens enkeltbestanddeler ved hjelp av konsentrasjonsgrenser for bestanddeler som er klassifisert som stoffer som skader arvestoffet i kjønnsceller.
point 1.0.1 is replaced by the following: 
Nr. 1.0.1 skal lyde:
The objectives of the human health hazard assessment shall be to determine the classification of a substance in accordance with Regulation (EC) No 1272/2008; and to derive levels of exposure to the substance above which humans should not be exposed. 
Formålet med vurderingen av farer for menneskers helse er å bestemme klassifiseringen og merkingen av et stoff i henhold til forordning (EF) nr. 1272/2008 og å avlede det høyeste eksponeringsnivå for stoffet som mennesker kan utsettes for.
On a case-by-case basis, test data on mixtures may be used for classification when demonstrating effects that have not been established from the evaluation based on the individual ingredients. 
Dersom det på grunnlag av forsøksdata om stoffblandinger oppdages virkninger som ikke er framkommet ved vurderingen av enkeltbestanddelene, kan disse i enkelttilfeller brukes til klassifisering.
In such cases, the test results for the mixture as a whole must be shown to be conclusive taking into account dose and other factors such as duration, observations, sensitivity and statistical analysis of germ cell mutagenicity test systems. 
I slike tilfeller må resultatene for stoffblandingen som helhet være entydige, idet det tas hensyn til dose og andre faktorer som eksponeringsvarighet, observasjoner, følsomhet og statistisk analyse av forsøkssystemene som gjelder skade på arvestoffet i kjønnsceller.
Adequate documentation supporting the classification shall be retained and made available for review upon request. 
Relevant dokumentasjon for å underbygge klassifiseringen skal oppbevares og gjøres tilgjengelig for kontroll på anmodning.
Where the mixture itself has not been tested to determine its germ cell mutagenicity hazard, but there are sufficient data on the individual ingredients and similar tested mixtures (subject to paragraph 3.5.3.2.1), to adequately characterise the hazards of the mixture, these data shall be used in accordance with the applicable bridging rules set out in section 1.1.3. 
Dersom forsøk for å bestemme stoffblandingens skade på arvestoffet i kjønnsceller ikke er foretatt på stoffblandingen selv, men det finnes tilstrekkelige data om enkeltbestanddeler og stoffblandinger (med forbehold for nr. 3.5.3.2.1) som har gjennomgått tilsvarende forsøk til at stoffblandingens fareegenskaper kan beskrives på en tilfredsstillende måte, skal de nevnte dataene benyttes i samsvar med ekstrapoleringsprinsippene fastsatt i avsnitt 1.1.3.
Label elements shall be used in accordance with Table 3.5.3, for substances or mixtures meeting the criteria for classification in this hazard class. 
Stoffer og stoffblandinger som oppfyller kriteriene for klassifisering i denne fareklassen, skal merkes i samsvar med tabell 3.5.3.
Label elements of germ cell mutagenicity 
Merkingselementer for stoffer som skader arvestoffet i kjønnsceller
Additional classification considerations 
Ytterligere faktorer å ta i betraktning ved klassifisering
It is increasingly accepted that the process of chemical-induced tumorigenesis in humans and animals involves genetic changes for example in proto-oncogenes and/or tumour suppresser genes of somatic cells. 
Det er i økende grad enighet om at prosessen med kjemisk utløste svulstdannelser hos mennesker og dyr omfatter genetiske endringer i f.eks. proto-oncogener og/eller svulstdempende gener i somatiske celler.
Therefore, the demonstration of mutagenic properties of substances in somatic and/or germ cells of mammals in vivo may have implications for the potential classification of these substances as carcinogens (see also Carcinogenicity, section 3.6, paragraph 3.6.2.2.6). 
Bevis in vivo for at somatiske celler og/eller kjønnsceller hos pattedyr har arvestoffskadelige egenskaper, kan derfor ha konsekvenser for den mulige klassifiseringen av disse stoffene som kreftframkallende (se også kreftframkallende egenskaper, avsnitt 3.6 nr. 3.6.2.2.6).
Substances which have induced benign and malignant tumours in well performed experimental studies on animals are considered also to be presumed or suspected human carcinogens unless there is strong evidence that the mechanism of tumour formation is not relevant for humans. 
Stoffer som har ført til godartede eller ondartede svulster i forbindelse med korrekt gjennomførte dyreforsøk, antas også å være kreftframkallende for mennesker, eller mistenkes for å være det, med mindre det er sterke bevis for at svulstdannelsen har skjedd på en måte som ikke er relevant for mennesker.
For the purpose of classification for carcinogenicity, substances are allocated to one of two categories based on strength of evidence and additional considerations (weight of evidence). 
Ved klassifisering for kreftframkallende egenskaper plasseres stoffer i én av to kategorier på grunnlag av dataenes beviskraft og ytterligere betraktninger (dataenes beviskraft).
In certain instances, route-specific classification may be warranted, if it can be conclusively proved that no other route of exposure exhibits the hazard. 
I visse tilfeller kan også en klassifisering på grunnlag av en enkelt eksponeringsvei være berettiget, dersom det entydig kan bevises at faren ikke stammer fra andre eksponeringsveier.
Hazard categories for carcinogens 
Farekategorier for kreftframkallende stoffer
Known or presumed human carcinogens 
Stoffer som med sikkerhet er kreftframkallende for mennesker, eller antas å være det
A substance is classified in Category 1 for carcinogenicity on the basis of epidemiological and/or animal data. 
Et stoff klassifiseres i kategori 1 for kreftframkallende egenskaper på grunnlag av epidemiologiske data og/eller data fra undersøkelser av dyr.
A substance may be further distinguished as: 
Et stoff kan ytterligere spesifiseres som
Category 1A, known to have carcinogenic potential for humans, classification is largely based on human evidence, or 
Kategori 1A, for stoffer som med sikkerhet kan gi kreft hos mennesker; klassifiseringen skjer hovedsakelig på grunnlag av erfaringer fra mennesker, eller