natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Promoting sustainable industrial growth by facilitating a strategic shift in Europe from cost-based manufacturing to an approach based on the creation of high added value products and ICT-enabled intelligent and high performance manufacturing in an integrated system. 
Fremming av bærekraftig industriell vekst ved å lette en strategisk overgang i Europa fra kostnadsbasert produksjon til en tilnærming basert på ressurseffektivitet og utvikling av produkter med høy merverdi og IKT-basert intelligent produksjon med høy ytelse, i et integrert system.
This requires addressing the challenge of producing more, while consuming less material, using less energy and generating less waste and pollution aiming at high ecological efficiency. 
Dette krever takling av utfordringen som består i å produsere mer og samtidig forbruke mindre materiale, bruke mindre energi og skape mindre avfall og forurensing med sikte på høy økologisk effektivitet.
The focus will be on the development and integration of the adaptive production systems of the future, with particular emphasis on the needs of European SMEs, in order to achieve advanced and sustainable manufacturing systems and processes. 
Det vil bli lagt vekt på å utvikle og integrere framtidens tilpasningsdyktige produksjonssystemer med særlig vektlegging av europeiske SMB-ers behov, med sikte på å oppnå avanserte og bærekraftige produksjonssystemer og -prosesser.
Focus shall also be on methodologies for enhancing flexible, safe and smart production where adequate levels of automation are applied in worker-friendly environments. 
Det skal også legges vekt på metoder for å øke fleksibel, sikker og smart produksjon, der automatisering anvendes i egnet omfang i arbeidstakervennlige miljøer.
Technologies enabling energy-efficient systems and energy-efficient buildings with a low enviromental impact 
Teknologi som muliggjør energieffektive systemer og energieffektive bygninger med lav miljøvirkning
Reducing energy consumption and CO 2 emissions by the development and deployment of sustainable construction technologies and systems and by the implementation and replication of measures for an increased uptake of energy-efficient systems and materials in new, renovated and retrofitted buildings. 
Reduksjon av energiforbruk og CO 2 -utslipp gjennom utvikling og anvendelse av bærekraftig byggeteknologi og byggesystemer og gjennom gjennomføring og introduksjon av tiltak med sikte på å øke utbredelsen av energieffektive systemer og materialer i nye, renoverte og moderniserte bygninger.
Life-cycle considerations and the growing importance of design-build-operate concepts will be key factors in addressing the challenge of a transition to near-zero-energy buildings in Europe by 2020 and the realisation of energy-efficient districts through the engagement of the wide stakeholder community. 
Livssyklusbetraktninger og den stadig større betydningen av konseptene for planlegging, bygging og drift vil være nøkkelfaktorer for å håndtere utfordringen knyttet til overgangen til nesten energinøytrale bygninger i Europa innen 2020 og gjennomføringen av energieffektive distrikter gjennom deltaking fra berørte parter på alle områder.
Increasing the competitiveness of process industries, such as chemical, cement, pulp and paper, glass, minerals or non-ferrous metals and steel industries, by drastically improving resource and energy efficiencies and reducing the environmental impact of such industrial activities. 
Styrket konkurranseevnen i prosessindustrier innenfor f.eks. kjemikalier, sement, papirmasse og papir, glass, mineraler eller ikke-jernholdige metaller og stålindustrier, gjennom en drastisk økning av ressurs- og energieffektiviteten og reduksjon av slik industrivirksomhets miljøvirkning.
Focus will be on the development and validation of enabling technologies for innovative substances, materials and technological solutions for low-carbon products and less energy-intensive processes and services along the value chain, as well as on the adoption of ultra-low carbon production technologies and techniques, to achieve specific greenhouse gas emission intensity reductions. 
Det vil bli lagt vekt på utvikling og validering av muliggjørende teknologier til innovative stoffer, materialer og teknologiske løsninger til lavutslippsprodukter og mindre energiintensive prosesser og tjenester i verdikjeden, samt på innføring av produksjonsprosesser og -teknikker med svært lave utslipp, med sikte på å nå bestemte mål for reduksjon av klimagassutslipp.
New sustainable business models 
Nye bærekraftige forretningsmodeller
Cross-sectoral cooperation in concepts and methodologies for knowledge-based, specialised production can boost learning in organisations, creativity and innovation with a focus on business models in customised approaches that can adapt to the requirements of globalised value chains and networks, changing markets, and emerging and future industries. 
Samarbeid på tvers av sektorer om ideer og metoder for kunnskapsbasert spesialisert produksjon kan fremme læring i organisasjoner, kreativitet og innovasjon med vekt på forretningsmodeller i særlig tilpassede tilnærminger, som kan tilpasses til kravene i globaliserte verdikjeder og nettverk, markeder i endring og nye og framtidige industrier.
This includes addressing sustainable business models by covering the whole lifecycle of the product and process. 
Dette omfatter behandling av bærekraftige forretningsmodeller der hele produktets og prosessens livssyklus inngår.
In the field of space research, action at Union level will be carried out in conjunction with the space research activities of the Member States and the European Space Agency (ESA), aiming at building up complementarity among different actors. 
Tiltak på unionsplan vil bli gjennomført i forbindelse med medlemsstatenes og Den europeiske romorganisasjons (ESAs) virksomhet innenfor romforskning, med sikte på å bygge opp komplementaritet mellom ulike aktører.
The objective is to maintain a globally leading role in space by safeguarding and further developing a cost-effective, competitive and innovative space industry (including SMEs) and research community and by fostering space-based innovation. 
Målet er å beholde en global ledende rolle i rommet ved å beskytte og videreutvikle en kostnadseffektiv, konkurransedyktig og innovativ romindustri (herunder SMB-er) og et konkurransedyktig forskersamfunn og ved å fremme rombasert innovasjon.
1.6.1.1. 
1.6.1.1.
Safeguard and further develop a competitive, sustainable and entrepreneurial space industry and research community and strenghten European non-dependance in space systems 
Beskyttelse og videreutvikling av en konkurransedyktig, bærekraftig og initiativrik romindustri og et konkurransedyktig forskersamfunn og styrking av Europas uavhengighet på området for romsystemer
Europe is playing a leading role in space research and in the development of space technologies and is continually developing its own operational space infrastructures (e.g. the Galileo programme and the Copernicus programme). 
Europa spiller en ledende rolle innenfor romforskning og i utviklingen av romteknologier, og utvikler kontinuerlig sine egne operasjonelle rominfrastrukturer (f.eks. Galileo-programmet og Copernicus-programmet).
In fact, European industry has established itself as an exporter of first class satellites and other space-related technologies. 
Europas industri har etablert seg som eksportør av høykvalitetssatellitter og annen teknologi knyttet til rommet.
Nevertheless, this position is challenged by competition from other major space powers. 
Denne stillingen er imidlertid truet av konkurranse fra andre store rommakter.
The objective of this measure is the development of a research base by providing continuity in space research and innovation programmes, for example by a sequence of smaller and more frequent in-space demonstration projects. 
Målet for dette tiltaket er å utvikle et forskningsgrunnlag gjennom kontinuitet i romforsknings- og innovasjonsprogrammene, for eksempel gjennom en rekke mindre og oftere forekommende demonstrasjonsprosjekter i rommet.
This will allow Europe to develop its industrial base and space research and technological development (RTD) community, thereby contributing to advancing beyond the current state of the art and to its non-dependence from imports of critical technologies. 
Dette vil gjøre det mulig for Europa å utvikle sitt industrielle grunnlag og sitt samfunn for forskning og teknologisk utvikling (FTU) for rommet, og dermed bidra til at det blir mer uavhengig av import av kritiske teknologier.
Standardisation should be supported in order to optimise the investments and to develop access to market. 
Standardisering bør støttes med sikte på å optimalisere investeringene og utvikle markedsadgang.
1.6.1.2. 
1.6.1.2.
Boost innovation between space and non-space sectors 
Styrking av innovasjon som berører både romsektoren og andre sektorer
A number of challenges in space technologies have parallels to terrestrial challenges, for example in the fields of aeronautics, energy, environment, telecommunications and ICT, natural resource exploration, sensors, robotics, advanced materials, security and health. 
En rekke utfordringer innenfor romteknologi har paralleller til utfordringene på jorden, for eksempel innenfor luftfart, energi, miljø, telekommunikasjon og IKT, utnytting av naturressurser, sensorer, robotteknikk, avanserte materialer, sikkerhet og helse.
These commonalities offer opportunities for early co-development, in particular by SMEs, of technologies across space and non-space communities, including non-space industries, potentially resulting in breakthrough innovations more rapidly than achieved in spin-offs at a later stage. 
Disse sammenfallene gir mulighet for tidlig felles utvikling, særlig i SMB-er, av teknologier på tvers av romsamfunn og andre samfunn, herunder industrier utenfor romsektoren, noe som kan medføre raskere banebrytende innovasjon enn den som oppnås gjennom knoppskytingsforetak på et senere tidspunkt.
Exploitation of existing European space infrastructure should be stimulated by promoting the development of innovative products and services based on remote sensing, geo-positioning or other types of satellite enabled data. 
Utnytting av eksisterende europeisk rominfrastruktur bør stimuleres gjennom fremming av utviklingen av innovative produkter og tjenester basert på fjernmåling, geoposisjoner eller andre typer satellittbaserte data.
Europe should furthermore reinforce the incipient development of an entrepreneurial space sector, where appropriate, by well targeted measures, including support for space technology transfer initiatives. 
Europa bør dessuten styrke den spirende utviklingen av en romsektor for entreprenører, eventuelt med målrettede tiltak, herunder støtte til initiativer til overføring av romteknologi.
The objective is to develop advanced and enabling space technologies and operational concepts from idea to demonstration in space. 
Målet er å utvikle avansert og muliggjørende romteknologi og operative konsepter fra idé til demonstrasjon i rommet.
The ability to access space and to develop, maintain and operate space systems in Earth orbit and beyond are vital to the future of European society. 
Muligheten for å få tilgang til rommet og utvikle, opprettholde og drive romsystemer i og utenfor jordens bane er avgjørende for det europeiske samfunnets framtid.
The necessary capabilities require research and innovation investments in a multitude of space technologies (e.g. for launchers and other vehicles, satellites, robotics, instruments and sensors) and in operational concepts from idea to demonstration in space. 
Dette krever forsknings- og innovasjonsinvesteringer i en rekke ulike romteknologier (f.eks. utskytingsramper og andre kjøretøyer, satellitter, robotteknikk, instrumenter og sensorer) og i driftskonsepter fra idé til demonstrasjon i rommet.
Europe is currently one of the three leading space powers mainly driven by investments by Member States through ESA and national programmes, but compared to the level of investment in space R&D in the United States (e.g. about 20 % of the total NASA budget) the European focus in future space technologies and applications needs to be strengthened along the entire chain: 
Europa er i dag en av de tre ledende rommaktene, og romvirksomheten drives hovedsakelig gjennom investeringer fra medlemsstatene gjennom ESA og nasjonale programmer, men sammenlignet med nivået for FoU-investeringer i De forente stater (f.eks. ca. 20 % av NASAs samlede budsjett) er det nødvendig å øke den europeiske vektleggingen av framtidige romteknologier og -anvendelser i hele kjeden:
low technology readiness level (TRL) research, often relying heavily on key enabling technologies, with the potential of generating breakthrough technologies with terrestrial applications; 
forskning med lav teknologisk modenhetsgrad, som ofte er sterkt avhengig av muliggjørende nøkkelteknologier, med potensial til å skape banebrytende teknologier med jordbaserte anvendelser,
improvement of existing technologies, e.g. through miniaturisation, higher energy efficiency, and higher sensor sensitivity; 
forbedring av eksisterende teknologier, f.eks. gjennom miniatyrisering, høyere energieffektivitet og større sensorfølsomhet,
demonstration and validation of new technologies and concepts in the space and terrestrial analogue environments; 
demonstrasjon og validering av nye teknologier og konsepter i rommet og analoge jordbaserte miljøer,
mission context, e.g. analysis of the space environment, ground stations, protecting space systems and infrastructure against damage or destruction from collision with debris or other space objects, as well as the effects of space weather events including solar flares (Space Situational Awareness, SSA), fostering innovative data gathering and transmission and sample archiving infrastructure; 
oppdragets sammenheng, f.eks. analyse av rommiljøet, jordstasjoner, beskyttelse av romsystemer og -infrastruktur mot skade eller ødeleggelse som følge av kollisjon med avfall eller andre gjenstander i rommet, samt virkninger av romvær, herunder solerupsjon («Space Situational Awareness» (SSA)), fremming av innovativ infrastruktur for datainnsamling og -overføring samt prøvelagring,
satellite communication, advanced navigation and remote sensing technologies, covering the research essential for future generations of Union space systems (e.g. Galileo and Copernicus). 
satellittkommunikasjon, avanserte navigasjons- og fjernmålingsteknologier, som omfatter forskning som er avgjørende for framtidige generasjoner av Unionens romsystemer (f.eks. Galileo og Copernicus).
The objective is to ensure more extensive utilisation of space data from existing, archived and future European missions in the scientific, public and commercial domain. 
Målet er å sikre en mer omfattende utnytting av romdata fra eksisterende, arkiverte og framtidige europeiske oppdrag på det vitenskapelige, offentlige og kommersielle område.
Space systems produce information which often cannot be acquired in any other way. 
Romsystemer gir opplysninger som ofte ikke kan skaffes på andre måter.
Despite world-class European missions, publication figures show that data from European missions are not as likely to be used as data from US missions. 
Til tross for at de europeiske oppdragene er i verdensklasse, viser offentliggjorte tall at data fra europeiske oppdrag ikke anvendes like ofte som data fra amerikanske oppdrag.
A considerably increased exploitation of data from European satellites (scientific, public or commercial) can be achieved if further effort is made for the processing, archiving, validation, standardisation and sustainable availability of space data from European missions as well as to support the development of new information products and services resulting from those data and, where appropriate, in combination with data from ground-based observations. 
Data fra europeiske satellitter (vitenskapelige, offentlige eller kommersielle) kan utnyttes på en mye bedre måte dersom det gjøres en ytterligere innsats for behandling, arkivering, validering, standardisering og varig tilgang til romdata fra europeiske oppdrag samt for å støtte utviklingen av nye informasjonsprodukter og -tjenester som bygger på slike data og, når det er hensiktsmessig, i kombinasjon med data fra jordbaserte observasjoner.
Innovations in data acquisition and processing, data fusion, and data dissemination and interoperability, in particular promotion of access to and exchange of earth science data and metadata, utilising also innovative ICT-enabled forms of collaboration, can ensure a higher return on investment of space infrastructure and contribute to tackling societal challenges. 
Innovasjon som gjelder innsamling og behandling av data, datafusjon og dataspredning samt samvirkingsevne, særlig fremming av tilgang til og utveksling av geovitenskapelige data og metadata ved hjelp av innovative IKT-samarbeidsformer, kan sikre en høyere avkastning på investeringer i rominfrastruktur og bidra til å takle samfunnsutfordringer.
Calibration and validation of space data (for individual instruments, between instruments and missions, and with respect to in-situ objects) are key factors in the efficient use of space data in all domains, and there is a need to enhance the standardisation of space-derived data and reference frames. 
Kalibrering og validering av romdata (for enkeltinstrumenter, mellom instrumenter og oppdrag, og med hensyn til objekter på stedet) er nøkkelfaktorer for å kunne anvende romdata effektivt på alle områder, og det er behov for å øke standardiseringen av romavledede data og referanserammer.
Data access and exploitation of space missions is a matter that requires global coordination. 
Datatilgang og utnytting av romoppdrag krever global samordning.
For Earth observation data, harmonised approaches and best practices are partly achieved in coordination with the intergovernmental organisation Group on Earth Observation (GEO), aiming to sustain a Global Earth Observation System of Systems (GEOSS), in which the Union participates, namely by fully exploiting the Copernicus programme. 
Når det gjelder data om jordobservasjoner, oppnås en harmonisert tilnærming og beste praksis delvis i samarbeid med den mellomstatlige gruppen for jordobservasjon (GEO), som har som formål å opprettholde et globalt system av jordobservasjonssystemer (GEOSS), der Unionen deltar, ved å utnytte Copernicus- programmet fullt ut).
A fast introduction of these innovations into the relevant application and decision making processes will be supported. 
En rask innføring av disse innovasjonene i den relevante anvendelsen og i beslutningsprosessene vil bli støttet.
This includes as well the exploitation of data for further scientific investigation. 
Dette omfatter også utnytting av data til ytterligere vitenskapelige undersøkelser.
The objective is to support the European research and innovation contribution to long term international space partnerships. 
Målet er å støtte den europeiske forskningens og innovasjonens bidrag til langsiktige internasjonale rompartnerskap.
Although space information provides great local benefits, space undertakings have a fundamentally global character. 
Selv om romdata gir store lokale fordeler, er romforetak av grunnleggende global art.
This is particularly clear for the cosmic threat to Earth and space systems. 
Dette gjelder særlig med hensyn til den kosmiske trusselen mot jorden og romsystemene.
The loss of satellites due to space weather and space debris is estimated to cost around EUR 100 million a year. 
Tap av satellitter som følge av romværet og romavfall koster anslagsvis 100 millioner euro per år.
Equally global are many space science and exploration projects. 
Mange prosjekter innenfor romvitenskap og romutforsking har et like globalt omfang.
The development of cutting-edge space technology is increasingly taking place within such international partnerships, making access to such international projects an important success factor for European researchers and industry. 
Utviklingen av banebrytende romteknologi skjer i stadig større omfang innenfor slike internasjonale partnerskap, noe som gjør tilgang til disse internasjonale prosjektene til en viktig faktor for framgang innenfor europeisk forskning og industri.
The Union contribution to such global space endeavours needs to be defined in long-term strategic roadmaps (10 years and more), aligning with the Union’s space policy priorities, and in coordination with the Member States and internal European partners, such as ESA and National Space Agencies, and, when relevant, with international partners and with the space agencies of space-faring nations. 
Unionens bidrag til den globale rominnsatsen må defineres i langsiktige strategiske kjøreplaner (minst tiårige), som tilpasses til Unionens rompolitiske prioriteringer og i samarbeid med medlemsstatene og interne europeiske partnere som ESA og nasjonale romorganisasjoner, og, når det er relevant, med internasjonale partnere og med romfartsnasjonenes romorganisasjoner.
The implementation priorities of space research and innovation under Horizon 2020 are in line with the Union’s space policy priorities as defined by the Space Council and in the Commission Communication of 4 April 2011 entitled «Towards a space strategy for the European Union that benefits its citizens». 
Gjennomføringsprioriteringene for romforskning og -innovasjon under Horisont 2020 er i samsvar med Unionens prioriteringer for rompolitikken, som er fastsatt av Rområdet og i Kommisjonens melding av 4. april 2011 med tittelen «Mot en romstrategi for Den europeiske union som er til nytte for borgerne».
The implementation will, where appropriate, be based on strategic research agendas developed in consultation with the Member States and National Space Agencies, ESA, stakeholders from European space industry (including SMEs), academia, technology institutes and the Space Advisory Group. 
Når det er hensiktsmessig, vil gjennomføringen bygge på strategiske forskningsdagsordener som utarbeides i samråd med medlemsstatene og nasjonale romorganisasjoner, ESA, berørte parter fra europeisk romindustri (herunder SMB-er), den akademiske verden og teknologiinstitutter samt den rådgivende gruppen for romfart.
As regards the participation in international undertakings, the research and innovation agenda will be defined in collaboration with European stakeholders and international partners (e.g. NASA, ROSCOSMOS and JAXA). 
Når det gjelder deltakingen i internasjonal virksomhet, vil forsknings- og innovasjonsdagsordenene bli fastsatt i samarbeid med europeiske berørte parter og internasjonale partnere (for eksempel NASA, ROSCOSMOS og JAXA).
The application of space technologies shall be supported through the respective specific objectives of the priority «Societal challenges», where appropriate. 
Anvendelsen av romteknologi skal når det er hensiktsmessig, støttes gjennom de respektive særlige målene innenfor prioriteringen «samfunnsutfordringer».
ACCESS TO RISK FINANCE 
TILGANG TIL RISIKOFINANSIERING
Horizon 2020 will set up two facilities (the ‘Equity facility’ and the ‘Debt facility’), composed of various windows. 
Horisont 2020 vil etablere to ordninger («egenkapitalordningen» og «låneordningen»), som består av en rekke deler.
The Equity facility and the SME window of the Debt facility will be implemented in interdependence with COSME, as part of two Union Financial Instruments that provide equity and debt to support R&I and growth of SMEs. 
Egenkapitalordningen og SMB-delen av låneordningen vil bli gjennomført i forbindelse med COSME, som en del av to unionsfinansieringsinstrumenter som gir egenkapital og lån for å støtte forskning og innovasjon samt vekst i SMB-er.