natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It also appears from those monitoring, evaluation and consultation activities, as well as from various independent studies, in particular the study on the entrepreneurial dimension of cultural and creative industries, that the cultural and creative sectors are facing common challenges, namely the rapid change caused by the digital shift and globalisation, market fragmentation relating to linguistic diversity, difficulties in accessing finance, complex administrative procedures and a shortage of comparable data, which all require action at Union level. 
Det framgår også av denne overvåkings-, vurderings- og høringsvirksomheten samt av forskjellige uavhengige undersøkelser, særlig undersøkelsen om entreprenørdimensjonen ved kulturnæringene og de kreative næringene, at de kulturelle og kreative sektorene står overfor felles utfordringer, nemlig raske forandringer som skyldes overgangen til digital teknologi og globalisering, oppsplitting av markedet på grunn av det språklige mangfoldet, vanskeligheter med å få tilgang til finansiering, en kompleks forvaltningsmessig håndtering og mangel på sammenlignbare data, som alle krever handling på unionsplan.
The European cultural and creative sectors are inherently diversified along national and linguistic lines, which results in a culturally rich and highly independent cultural landscape, providing a voice for the different cultural traditions of Europe’s heritage. 
De europeiske kulturelle og kreative sektorene er i sakens natur forskjellige ut fra de nasjonale og språklige grensene, noe som fører til et kulturelt rikt og svært uavhengig kulturelt landskap, som lar de forskjellige kulturelle tradisjonene i Europas kulturarv komme til uttrykk.
However, such diversification also gives rise to a series of obstacles that impede the smooth transnational circulation of cultural and creative works and hamper the mobility of cultural and creative players within and outside the Union, which can lead to geographical imbalances and, subsequently, to a limited choice for the consumer. 
Et slikt mangfold fører imidlertid også til en rekke hindringer som hemmer en smidig tverrnasjonal formidling av kulturelle og kreative verker og hemmer kulturelle og kreative aktørers mobilitet i og utenfor Unionen, noe som kan føre til geografisk ubalanse og dermed også begrensede valgmuligheter for forbrukerne.
Given that the European cultural and creative sectors are characterised by linguistic diversity which leads in some sectors to fragmentation along linguistic lines, subtitling, dubbing and audio description are essential to the circulation of cultural and creative works, including audiovisual works. 
Ettersom de europeiske kulturelle og kreative sektorene kjennetegnes ved et språklig mangfold, noe som i noen sektorer fører til oppsplitting etter språklige linjer, er teksting, dubbing og synstolking avgjørende for å formidle kulturelle og kreative verker, herunder audiovisuelle verker.
The digital shift is having a massive impact on how cultural and creative goods and services are made, disseminated, accessed, consumed and monetised. 
Overgangen til digital teknologi har en enorm virkning på hvordan kulturelle og kreative varer og tjenester framstilles, formidles, nås, forbrukes og verdisettes.
While the need to seek a new balance between the increasing accessibility of cultural and creative works, fair remuneration of artists and creators and the emergence of new business models is recognised, the changes resulting from the digital shift offer wide opportunities for the European cultural and creative sectors and for European society in general. 
Selv om behovet for å finne en ny balanse mellom økt tilgjengelighet til kulturelle og kreative verker, rimelige vederlag til kunstnere og frambringere samt framveksten av nye forretningsmodeller anerkjennes, har de endringene som er en følge av overgangen til digital teknologi store muligheter for de kulturelle og kreative sektorene i Europa og for det europeiske samfunnet som helhet.
Lower distribution costs, new distribution channels, the potential for new and for increased audiences and new opportunities for niche products can facilitate access and increase circulation of cultural and creative works worldwide. 
Lavere distribusjonskostnader, nye distribusjonskanaler, potensialet for nye og større publikum og nye muligheter for nisjeprodukter kan lette tilgangen til og øke formidlingen av kulturelle og kreative verker over hele verden.
In order to use those opportunities to the full and adapt to the context of the digital shift and globalisation, the cultural and creative sectors need to develop new skills and require greater access to finance in order to upgrade equipment, develop new production and distribution methods and adapt their business models. 
For å utnytte disse mulighetene fullt ut og tilpasse seg digitaliseringen og globaliseringen må de kulturelle og kreative sektorene utvikle nye ferdigheter og kreve bedre tilgang til finansiering for å oppgradere utstyr, utvikle nye produksjons- og distribusjonsmetoder og tilpasse sine forretningsmodeller.
Current distribution practices underpin the film financing system. 
Nåværende distribusjonsmetoder understøtter finansieringsordningen for film.
However, there is an increasing need to promote the emergence of attractive legal online offers and to encourage innovation. 
Det er imidlertid et økende behov for å fremme utviklingen av tiltrekkende, lovlige direktekoplede tilbud og å oppmuntre til nyskaping.
Therefore, it is essential to promote new distribution modes in order to allow new business models to emerge. 
Det er derfor viktig å fremme nye distribusjonsmetoder slik at nye forretningsmodeller kan oppstå.
Digitisation of cinemas has been an ongoing issue for many small cinema operators, particularly single-screen operators, due to the high costs of the digital equipment. 
Digitalisering av kinoer har vært et vedvarende tema for mange små kinooperatører, særlig operatører som bare har én sal på grunn av store kostnader til digitalt utstyr.
While the Member States have primary competence for culture and should therefore continue to address that issue at national, regional and local level, as appropriate, there is potential for financing from Union programmes and funds, in particular those aimed at local and regional development. 
Selv om medlemsstatene har hovedansvaret for kultur og derfor fortsatt bør behandle dette spørsmålet på nasjonalt, regionalt og lokalt plan, alt etter hva som er relevant, er det mulighet for finansiering fra unionsprogrammer og -fond, særlig fra dem som er rettet mot lokal og regional utvikling.
Audience development, especially as regards young people, requires a specific commitment on the part of the Union, to support, in particular, media and film literacy. 
Publikumsutvikling, blant annet når det gjelder unge, krever en særlig forpliktelse fra Unionens side til å støtte nettopp medie- og filmkunnskap.
One of the greatest challenges for the cultural and creative sectors, especially for micro, small and medium-sized enterprises («SMEs») and micro, small and medium-sized organisations, including not-for-profit and non-governmental organisations, is the difficulty they face in accessing the funds that they need to finance their activities, to grow, and to maintain and increase their competitiveness or internationalise their activities. 
En av de største utfordringene for de kulturelle og kreative sektorene, særlig for svært små, små og mellomstore bedrifter (SMB), og svært små, små og mellomstore organisasjoner, herunder ideelle og ikke-statlige organisasjoner, er de vanskelighetene de har med å få tilgang til midlene de trenger for å finansiere sin virksomhet, skape vekst og opprettholde samt øke sin konkurranseevne eller gjøre sin virksomhet mer internasjonal.
While that is a common challenge for SMEs generally, the situation is significantly more difficult in the cultural and creative sectors due to the intangible nature of many of their assets, the prototype profile of their activities, and their intrinsic need to take risks and experiment in order to innovate. 
Samtidig som dette er en felles utfordring for SMB-er generelt, er situasjonen betydelig vanskeligere for de kulturelle og kreative sektorene fordi mange av deres aktiva er immaterielle, virksomheten har en prototype-profil og de har et iboende behov for å ta risikoer og eksperimentere for å skape nytt.
Such risk-taking needs to be understood and supported also by the financial sector. 
Slike behov for å ta risiko må det nødvendigvis være forståelse for og støtte til, også i den finansielle sektoren.
As a pilot project, the European Creative Industries Alliance is a cross-sectoral initiative that primarily supports the creative industries at policy level. 
Som et forsøksprosjekt er alliansen for kreative næringer et initiativ som virker på tvers av sektorene, og som først og fremst støtter de kreative næringene på politisk plan.
It aims at leveraging additional funds for creative industries and at stimulating the demand for creative industries’ services by other industries and sectors. 
Prosjektet tar sikte på å skaffe ytterligere midler til de kreative næringene og å stimulere andre næringers og sektorers etterspørsel etter tjenester fra kreative næringer.
Testing of new tools for better support for innovation in creative industries will take place and will be leveraged to feed into a policy learning platform composed of European, national and regional stakeholders. 
Nye verktøyer til bedre støtte for nyskaping i kreative næringer vil bli prøvd og benyttet som vektstang i en politikklæringsplattform bestående av berørte parter på europeisk, nasjonalt og regionalt plan.
Bringing together the current MEDIA, Culture and MEDIA Mundus programmes for the cultural and creative sectors within a single comprehensive programme (the «Programme») would more effectively support SMEs and micro, small and medium-sized organisations in their efforts to take advantage of the opportunities offered by the digital shift and globalisation and would help them to address issues currently leading to market fragmentation. 
Å samle de nåværende MEDIA-, kultur- og Media Mundus-programmene for de kulturelle og kreative sektorene i ett felles omfattende program («programmet»), ville mer effektivt støtte SMB-er og svært små, små og mellomstore organisasjoner i sine anstrengelser for å utnytte de mulighetene som overgangen til digital teknologi og globalisering gir, og ville hjelpe dem med å løse de problemene som for øyeblikket fører til oppsplitting av markedet.
To be effective, the Programme should take into account the specific nature of the different sectors, their different target groups and their particular needs through tailor-made approaches within two independent sub-programmes and a cross-sectoral strand. 
For at programmet skal være effektivt bør det ved hjelp av skreddersydde metoder innenfor to uavhengige delprogrammer og én del som virker på tvers av sektorene, ta hensyn til de ulike sektorenes egenart, deres ulike målgrupper og særlige behov.
In particular, it is important to ensure synergies at the level of implementation between the Programme and the national and regional strategies for smart specialisation. 
Det er særlig viktig å sikre at det ved gjennomføringen blir synergivirkninger mellom programmet og de nasjonale og regionale strategiene for smart spesialisering.
To that end, the Programme should establish a coherent support structure for the different cultural and creative sectors consisting of a grants system complemented by a financial instrument. 
For dette formål bør programmet innføre en sammenhengende støttestruktur for de forskjellige kulturelle og kreative sektorene, bestående av en tilskuddsordning og et utfyllende finansielt instrument.
The Programme should take into account the dual nature of culture and cultural activities, recognising, on the one hand, the intrinsic and artistic value of culture and, on the other hand, the economic value of those sectors, including their broader societal contribution to creativity, innovation and social inclusion. 
Programmet bør ta hensyn til kulturens og den kulturelle virksomhetens dobbelte karakter og erkjenne på den ene side kulturens iboende og kunstneriske verdi, og på den annen side disse sektorenes økonomiske verdi, herunder deres brede samfunnsmessige bidrag til kreativitet, nyskaping og sosial integrasjon.
With regard to the implementation of the Programme, the intrinsic value of culture and the specific nature of the cultural and creative sectors should be taken into account, including the importance of not-for-profit organisations and projects under a Culture Sub-programme. 
Med hensyn til gjennomføringen av programmet bør kulturens iboende verdi og de kulturelle og kreative sektorenes egenart tas i betraktning, herunder betydningen av ideelle organisasjoner og prosjekter under et kulturdelprogram.
A self-standing financial instrument, the Cultural and Creative Sectors Guarantee Facility (the «Guarantee Facility»), should enable the cultural and creative sectors at large to grow, and in particular should provide sufficient leverage for new actions and opportunities. 
Et selvstendig finansielt instrument, garantiordningen for kulturelle og kreative sektorer («garantiordningen»), bør sette de kulturelle og kreative sektorene i stand til å vokse og bør særlig skape tilstrekkelig vektstangvirkning for nye tiltak og muligheter.
Selected financial intermediaries should act in favour of cultural and creative projects to ensure a balanced loans portfolio in terms of geographical coverage and sector representation. 
Utvalgte finansformidlere bør behandle kulturelle og kreative prosjekter gunstig for å sikre en balansert låneportefølje når det gjelder geografisk dekning og sektormessig representasjon.
Moreover, public and private organisations have an important role to play in that context, in order to achieve a broad approach under the Guarantee Facility. 
I den sammenhengen har offentlige og private organisasjoner dessuten en viktig rolle å spille for å oppnå en bred tilnærming i forbindelse med garantiordningen.
Funding should also be provided for the European Capitals of Culture action and for the administration of the European Heritage Label action, as they contribute to the strengthening of the feeling of belonging to a common cultural area, to the stimulation of intercultural dialogue and mutual understanding and to the enhancement of the value of cultural heritage. 
Det bør dessuten skaffes finansiering til tiltaket for europeiske kulturhovedsteder og til administreringen av tiltaket som gjelder det europeiske kulturarvmerket, da disse medvirker til å forsterke følelsen av å tilhøre et felles kulturområde, til å stimulere tverrkulturell dialog og gjensidig forståelse, og til å øke verdien av kulturarv.
In addition to Member States and overseas countries and territories which are eligible to participate in the Programme pursuant to Article 58 of Council Decision 2001/822/EC( ), the Programme should also be open, subject to certain conditions, to the participation of European Free Trade Association («EFTA») countries which are parties to the Agreement on the European Economic Area («EEA») and of the Swiss Confederation. 
I tillegg til medlemsstatene og de oversjøiske land og territorier som har rett til å delta i programmet i henhold til artikkel 58 i rådsbeslutning 2001/822/EF( ), bør programmet også på visse vilkår være åpent for deltaking av de statene i Det europeiske frihandelsforbund («EFTA») som er part i avtalen om Det europeiske økonomiske samarbeidsområde («EØS»), og for Det sveitsiske edsforbund.
Acceding countries, candidate countries and potential candidate countries benefiting from a pre-accession strategy as well as countries covered by the European Neighbourhood Policy should also be able to participate in the Programme, except as regards the Guarantee Facility. 
Tiltredende stater, kandidatstater og mulige kandidatstater som har en førtiltredelsesstrategi, samt stater som omfattes av den europeiske naboskapspolitikken, bør også kunne delta i programmet, unntatt når det gjelder garantiordningen.
Council Decision 2001/822/EC of 27 November 2001 on the association of the overseas countries and territories with the European Community («Overseas Association Decision») (OJ L 314, 30.11.2001, p. 1). 
Rådsbeslutning 2001/822/EF av 27. november 2001 om assosieringen av de oversjøiske land og territorier med Det europeiske fellesskap («assosieringsbeslutningen») (EFT L 314 av 30.11.2001, s. 1).
The Programme should further be open for bilateral or multilateral cooperation actions with third countries on the basis of additional appropriations to be defined, and specific arrangements to be agreed upon, with the parties concerned. 
Programmet bør dessuten være åpent for bilateralt eller multilateralt samarbeid med tredjestater på grunnlag av tilleggsbevilgninger som skal fastsettes, og særordninger som skal avtales med de berørte partene.
Cooperation in the cultural and audiovisual fields should be fostered between the Programme and international organisations such as Unesco, the Council of Europe, the Organisation for Economic Co-operation and Development («OECD») and the World Intellectual Property Organisation («WIPO»). 
Samarbeidet på det kulturelle og audiovisuelle området bør fremmes mellom programmet og internasjonale organisasjoner som UNESCO, Europarådet, Organisasjonen for økonomisk samarbeid og utvikling («OECD») og Verdensorganisasjonen for immaterialrett («WIPO»).
It is necessary to ensure the European added value of all actions and activities carried out within the Programme, their complementarity to Member States’ activities, their compliance with Article 167(4) TFEU and their consistency with other Union activities, in particular in the fields of education, employment, the internal market, enterprise, youth, health, citizenship and justice, research and innovation, industrial and cohesion policy, tourism and external relations, trade and development, and the digital agenda. 
Det er nødvendig å sikre at alle tiltak og all virksomhet som gjennomføres innenfor programmets rammer, har en europeisk merverdi, at de utfyller medlemsstatenes virksomhet og er i samsvar med artikkel 167 nr. 4 i TEUV og er forenlige med annen unionsvirksomhet, særlig på områdene utdanning, sysselsetting, det indre marked, entreprenørskap, ungdom, helse, unionsborgerskap og rettslige spørsmål, forskning og nyskaping, industri- og utjevningspolitikk, turisme og forbindelse med tredjestater, handel og utvikling samt den digitale dagsordenen.
In compliance with the principles for performance-related assessment, the procedures for monitoring and evaluating the Programme should include detailed annual reports and should refer to specific, measurable, achievable, relevant and time-bound targets and indicators, including qualitative ones. 
I samsvar med prinsippene for resultatavhengig vurdering bør framgangsmåtene for overvåking og vurdering av programmet omfatte detaljerte årsrapporter og bør vise til særskilte, målbare, oppnåelige, relevante og tidsbegrensede mål og indikatorer, også kvalitative.
Procedures for monitoring and evaluation ought to take into account the work of relevant players such as Eurostat, and the findings of the ESS-net Culture project and of the Unesco Institute for Statistics. 
Framgangsmåtene for overvåking og vurdering bør ta høyde for det arbeidet som er utført av relevante aktører som Eurostat, og resultatene av kulturprosjektet i ESS-net samt UNESCOs statistikkontor.
In that context, as regards the audiovisual sector, the Union’s participation in the European Audiovisual Observatory (the «Observatory») should be continued. 
I den sammenheng og når det gjelder audiovisuell sektor, bør Unionens deltaking i Det europeiske observatorium for det audiovisuelle område («observatoriet») fortsette.
In order to ensure optimal monitoring and evaluation of the Programme during its entire duration, the power to adopt acts in accordance with Article 290 TFEU should be delegated to the Commission in respect of the adoption of additional quantitative and qualitative indicators. 
For å sikre best mulig overvåking og vurdering av programmet gjennom hele dets løpetid bør myndigheten til å vedta rettsakter delegeres til Kommisjonen i samsvar med artikkel 290 i TVEU med hensyn til vedtakelsen av ytterligere kvantitative og kvalitative indikatorer.
It is of particular importance that the Commission carry out appropriate consultations during its preparatory work, including at expert level. 
Det er særlig viktig at Kommisjonen gjennomfører hensiktsmessige samråd under det forberedende arbeidet, herunder på ekspertnivå.
The Commission, when preparing and drawing up delegated acts, should ensure simultaneous, timely and appropriate transmission of relevant documents to the European Parliament and to the Council. 
Kommisjonen bør ved forberedelse og utarbeiding av delegerte rettsakter sørge for en samtidig, rettidig og hensiktsmessig oversending av relevante dokumenter til Europaparlamentet og Rådet.
As stated in the Commission report of 30 July 2010 on the impact of the European Parliament and Council Decisions modifying the legal bases of the European Programmes in the areas of Lifelong Learning, Culture, Youth and Citizenship, the substantial shortening of the delays in the management procedures has increased the efficiency of programmes. 
Som angitt i Kommisjonens rapport av 30. juli 2010 om virkningene av Europaparlamentets og Rådets beslutning om å endre rettsgrunnlaget for de europeiske programmene på områdene livslang læring, kultur, ungdom og unionsborgerskap, har den vesentlige forkortingen av tiden til søknadshåndtering, gjort programmene mer effektive.
Particular care should be taken to ensure that administrative and financial procedures continue to be simplified, including through the use of sound, objective and regularly updated systems for determining lump sums, unit costs and flat-rate financing. 
Det bør særlig legges vekt på å sikre at administrative og finansielle framgangsmåter fortsatt forenkles, blant annet ved bruk av fornuftige, objektive og regelmessig ajourførte systemer for å beregne faste beløp, enhetskostnader og faste satser.
Those powers should be exercised in accordance with Regulation (EU) No 182/2011 of the European Parliament and of the Council( ). 
Denne myndigheten bør utøves i samsvar med europaparlaments- og rådsforordning (EU) nr. 182/2011( ).
Regulation (EU) No 182/2011 of the European Parliament and of the Council of 16 February 2011 laying down the rules and general principles concerning mechanisms for control by Member States of the Commission’s exercise of implementing powers (OJ L 55, 28.2.2011, p. 13). 
Europaparlaments- og rådsforordning (EU) nr. 182/2011 av 16. februar 2011 om fastsettelse av regler og generelle prinsipper for hvordan medlemsstatene skal kontrollere Kommisjonens utøvelse av sin gjennomføringsmyndighet (EUT L 55 av 28.2.2011, s. 13).
In accordance with Council Regulation (EC) No 58/2003( ), the Commission has since 2009 entrusted the Education, Audiovisual and Culture Executive Agency with implementation tasks for the management of Union action in the fields of education, audiovisual and culture. 
I samsvar med rådsforordning (EF) nr. 58/2003( ) har Kommisjonen siden 2009 pålagt det utøvende organ for utdanning, audiovisuelle medier og kultur gjennomføringsoppgaver i forbindelse med forvaltningen av Unionens tiltak innen utdanning, audiovisuelle medier og kultur.
The Commission may therefore use, on the basis of a cost-benefit analysis, an existing executive agency for the implementation of the Programme, as provided for in that Regulation. 
Kommisjonen kan derfor på grunnlag av en nytte- og kostnadsanalyse benytte et eksisterende utøvende organ til gjennomføring av programmet som fastsatt i nevnte forordning.