natgillin/translations-raw huggingface dataset:
An accident at work is defined as ‘a discrete occurrence in the course of work which leads to physical or mental harm’. 
En arbeidsulykke defineres som en enkelthendelse under utføring av arbeid som fører til fysisk eller psykisk skade.
The data shall be collected, for the entire workforce, for fatal accidents at work and accidents at work resulting in more than three days of absence from work, using administrative sources complemented with relevant additional sources whenever necessary and feasible for specific groups of workers or specific national situations. 
Opplysningene skal samles inn for hele arbeidsstyrken om dødelige arbeidsulykker og arbeidsulykker som medfører mer enn tre dagers fravær fra arbeidsplassen, ved hjelp av administrative kilder supplert med relevante tilleggskilder når det er nødvendig og relevant for særskilte grupper av arbeidstakere eller ved særskilte nasjonale omstendigheter.
A limited subset of basic data on accidents with less than four days of absence may be collected, when available and on an optional basis, in the framework of the collaboration with the ILO. 
Et begrenset delsett av grunnleggende opplysninger om ulykker som medfører mindre enn fire dagers fravær, kan samles inn på frivillig grunnlag innenfor rammen av samarbeidet med ILO dersom opplysningene er tilgjengelige.
The harmonised and common microdata set to be provided shall cover the following list of subjects: 
Det harmoniserte og felles mikrodatasettet som skal framlegges, skal omfatte følgende liste over emner:
characteristics of the injured person, 
kjennetegn for den skadede personen,
characteristics of the injury, including severity (days lost), 
kjennetegn for skaden, herunder alvorlighetsgrad (tapte arbeidsdager),
characteristics of the enterprise including economic activity, 
kjennetegn for foretaket, herunder økonomisk virksomhet,
characteristics of the workplace, 
kjennetegn for arbeidsplassen,
characteristics of the accident, including the sequence of events characterising the causes and circumstances of the accident. 
kjennetegn for ulykken, herunder hendelsesforløpet knyttet til årsakene og omstendighetene rundt ulykken.
The accidents-at-work data set shall be established in the framework of the specifications laid down by the European Statistics on Accidents at Work (ESAW) methodology, taking into consideration the circumstances and practices in Member States. 
Datasettet som gjelder arbeidsulykker, skal utarbeides innenfor rammen av spesifikasjonene som er fastsatt etter metoden for europeisk statistikk over arbeidsulykker (ESAW), idet det tas hensyn til omstendigheter og praksis i medlemsstatene.
The provision of data relating to the nationality of the injured person, the size of the enterprise and the time of the accident shall be on a voluntary basis. 
Framlegging av opplysninger om den skadedes nasjonalitet, foretakets størrelse og tidspunktet for ulykken skal skje på frivillig grunnlag.
Concerning the ESAW-methodology Phase III subjects, namely the workplace and the sequence of events characterising the causes and circumstances of the accident, a minimum of three variables shall be provided. 
Når det gjelder emnene i tredje fase av ESAW-metoden, det vil si arbeidsplassen og hendelsesforløpet knyttet til årsakene og omstendighetene rundt ulykken, skal minst tre variabler angis.
Member States should also supply more data conforming to the ESAW Phase III specifications on a voluntary basis. 
Medlemsstatene bør også frivillig framlegge flere opplysninger etter spesifikasjonene i tredje fase av ESAW.
The measures relating to the provision of metadata, including metadata concerning population covered, the declaration rates for accidents at work and, when relevant, sampling characteristics, as well as information about any national specificity essential for the interpretation and compilation of comparable statistics and indicators, shall be adopted in accordance with the regulatory procedure with scrutiny referred to in Article 10(2). 
Tiltakene knyttet til framlegging av metadata, herunder metadata om befolkning som omfattes, rapporteringsprosenten for arbeidsulykker og, når det er relevant, utvalgsopplysninger samt opplysninger om eventuelle nasjonale særtrekk som er viktige for tolkningen og utarbeidingen av sammenlignbare statistikker og indikatorer, skal vedtas etter framgangsmåten med forskriftskomité med kontroll omhandlet i artikkel 10 nr. 2.
Occupational diseases and other work-related health problems and illnesses 
Yrkessykdommer og andre arbeidsrelaterte helseproblemer og sykdommer
The aim of this domain is the provision of statistics on recognised cases of occupational disease and other work-related health problems and illnesses. 
Formålet med dette området er å lage statistikker over erkjente tilfeller av yrkessykdommer og andre arbeidsbetingede helseproblemer og sykdommer.
A case of occupational disease is defined as a case recognised by the national authorities responsible for recognition of occupational diseases. 
Et tilfelle av yrkessykdom defineres som et sykdomstilfelle som anerkjennes som yrkessykdom av de nasjonale myndigheter som har ansvar for å anerkjenne yrkessykdommer.
The data shall be collected for incident occupational diseases and deaths due to occupational disease. 
Det skal samles inn data om alle tilfeller av yrkessykdommer og dødsfall som følge av yrkessykdom.
Work-related health problems and illnesses are those health problems and illnesses which can be caused, worsened or jointly caused by working conditions. 
Arbeidsbetingede helseproblemer og sykdommer er helseproblemer og sykdommer som helt eller delvis kan forårsakes eller forverres av arbeidsforhold.
This includes physical and psychosocial health problems. 
Dette omfatter fysiske og psykososiale helseproblemer.
A case of work-related health problem and illness does not necessarily refer to recognition by an authority and the related data shall be collected from existing population surveys such as the European Health Interview Survey (EHIS) or other social surveys. 
Et tilfelle av arbeidsbetinget helseproblem og sykdom må ikke nødvendigvis anerkjennes av en myndighet, og de tilknyttede opplysningene skal samles inn fra eksisterende befolkningsundersøkelser som den europeiske helseintervjuundersøkelsen (EHIS) eller andre sosiale undersøkelser.
For occupational diseases, statistics shall be provided annually and submitted no later than 15 months after the end of the reference year. 
For yrkessykdommer skal statistikker utarbeides hvert år og framlegges senest 15 måneder etter referanseårets utløp.
The measures relating to the reference periods, the intervals and the time limits for provision of the other data collections shall be adopted in accordance with the regulatory procedure with scrutiny referred to in Article 10(2). 
Tiltakene knyttet til referanseperiodene, intervallene og fristene for framlegging av de andre datainnsamlingene skal vedtas etter framgangsmåten med forskriftskomité med kontroll omhandlet i artikkel 10 nr. 2.
The harmonised and common data set to be provided for occupational diseases shall cover the following list of subjects: 
Det harmoniserte og felles datasettet som skal framlegges for yrkessykdommer, skal omfatte følgende liste over emner:
characteristics of the diseased person, including gender and age, 
kjennetegn for den avdøde personen, herunder kjønn og alder,
characteristics of the disease, including severity, 
kjennetegn for sykdommen, herunder alvorlighetsgrad,
characteristics of the enterprise and workplace, including economic activity, 
kjennetegn for foretaket og arbeidsplassen, herunder økonomisk virksomhet,
characteristics of the causative agent or factor. 
kjennetegn for utløsende agens eller faktor.
The occupational diseases data set shall be established in the framework of the specifications laid down by the European Occupational Diseases Statistics (EODS) methodology, taking into consideration the circumstances and practices in Member States. 
Datasettet som gjelder yrkessykdommer, skal utarbeides innenfor rammen av spesifikasjonene som er fastsatt etter metoden for europeisk statistikk over yrkessykdommer (EODS), idet det tas hensyn til omstendigheter og praksis i medlemsstatene.
The harmonised and common data set to be provided for work-related health problems shall cover the following list of subjects: 
Det harmoniserte og felles datasettet som skal framlegges for arbeidsbetingede helseproblemer, skal omfatte følgende liste over emner:
characteristics of the person suffering the health problem, including gender, age and employment status, 
kjennetegn for personen som har helseproblemet, herunder kjønn, alder og yrkesstatus,
characteristics of the work-related health problem, including severity, 
kjennetegn for det arbeidsbetingede helseproblemet, herunder alvorlighetsgrad,
characteristics of the enterprise and workplace, including size and economic activity, 
kjennetegn for foretaket og arbeidsplassen, herunder størrelse og økonomisk virksomhet,
characteristics of the agent or factor that caused the health problem or made it worse. 
kjennetegn for agensen eller faktoren som forårsaket eller forverret helseproblemet.
Country of registration, and identity number or name and address of the non-resident legal unit, which controls the legal unit 
Registreringsstat og identitetsnummer eller navn og adresse for den juridiske enheten som ikke er innenlandsk, og som kontrollerer den juridiske enheten
Country(ies) of registration, and identity number(s) or name(s) and address(es) of the non-resident legal unit(s), which are controlled by the legal unit 
Registreringsstat og identitetsnummer eller navn og adresse for den/de juridiske enhet(ene) som ikke er innenlandsk(e), og som kontrolleres av den juridiske enheten
Address (including postcode) at the most detailed level 
Adresse (med postnummer) på mest mulig detaljert nivå
Identity number of the global group head, if the group head is resident (equals the identity number of the legal unit, which is the group head). 
Identitetsnummer for hovedforetaket i den verdensomspennende gruppen dersom hovedforetaket er innenlandsk (tilsvarer identitetsnummeret for den juridiske enheten som er hovedforetaket)
If the global group head is non-resident, its country of registration. 
Dersom hovedforetaket i den verdensomspennende gruppen ikke er innenlandsk, oppgis registreringsstaten.
Value Added Tax (VAT) registration number or, failing that, other administrative identity number 
Registreringsnummer for merverdiavgift (mva.-nummer) eller, i mangel av dette, et annet administrativt identitetsnummer
VAT number(s) of non-resident legal unit(s), which are controlled by the legal unit 
Mva.-nummer for juridisk(e) enhet(er) som ikke er innenlandsk(e), og som kontrolleres av den juridiske enheten
VAT number of the non-resident legal unit, which controls the legal unit 
Mva.-nummer for den juridiske enheten som ikke er innenlandsk, og som kontrollerer den juridiske enheten
The activities listed above in points (a) to (e) are included as production irrespective of being illegal or not-registered at tax, social security, statistical and other public authorities. 
Den virksomheten som er angitt i bokstav a)–e) skal inngå som produksjon uansett om den er ulovlig eller ikke registreres av skattemyndighetene, trygdemyndighetene, statistiske myndigheter eller andre offentlige myndigheter.
The only own-account production of goods by households included is the construction of dwellings, and the production, storage and processing of agricultural products. 
Den eneste form for produksjon av varer for eget bruk i husholdningene som inngår, er boligbygging og produksjon, lagring og bearbeiding av landbruksprodukter.
Examples of domestic services produced by households themselves that are excluded are: 
Eksempler på husarbeid som husholdningene selv utfører og som ikke inngår, er:
Domestic and personal services produced by employing paid domestic staff and the services of owner-occupied dwellings are included in production. 
Husarbeid og personlige tjenester som produseres av lønnet personale og boligtjenester i egen bolig inngår i produksjonen.
Accordingly, ancillary activities must be integrated with the local KAU they serve. 
Hjelpeaktiviteter skal følgelig integreres i den lokale bransjeenhet de betjener.
In accordance, therefore, with the principle of residence, ancillary activities have to be allocated to the region where they are situated; they remain in the same industry as the local KAU they serve. 
I samsvar med hjemstedsprinsippet skal hjelpeaktiviteter derfor allokeres til den region de befinner seg i, men de inngår i samme næring som den lokale bransjeenhet de betjener.
The distinction between market, for own final use and non-market is fundamental in view of the following: 
Skillet mellom markedsrettet produksjon, produksjon til eget bruk og ikke-markedsrettet produksjon er av grunnleggende betydning på grunn av følgende:
it affects the valuation of output and related concepts, such as value added, gross domestic product and final consumption expenditure by the government and NPISH; 
det påvirker verdisettingen av produksjonen og beslektede begreper som bruttoprodukt, bruttonasjonalprodukt og konsum i offentlig forvaltning og ideelle organisasjoner,
it affects the classification of institutional units by sector, e.g. which units are included in the sector general government and which are not. 
det påvirker klassifiseringen av institusjonelle enheter etter sektor, f.eks. hvilke enheter som inngår i sektoren offentlig forvaltning og hvilke som ikke gjør det.
The distinction determines the valuation principles to be applied to output. 
Skillet er avgjørende for hvilke verdisettingsprinsipper som skal anvendes for produksjonen.
Market output and output produced for own final use are valued at basic prices. 
Markedsrettet produksjon og produksjon for eget bruk skal verdisettes til basispriser.
The total output of non-market producers is valued by summing the costs of production. 
Ikke-markedsprodusenters samlede produksjon verdisettes ved å summere produksjonskostnadene.
The distinction is also used to classify institutional units by sector. 
Skillet benyttes også ved klassifisering av institusjonelle enheter etter sektor.
Non-market producers are classified in the general government sector or the non-profit institutions serving households sector. 
Ikke-markedsprodusenter klassifiseres i sektoren offentlig forvaltning eller ideelle organisasjoner.
The distinctions are defined in a top-down way, i.e. the distinction is first defined for institutional units, then for local KAUs and then for their output. 
Skillet er definert ovenfra og nedover, dvs. at det først defineres for institusjonelle enheter, deretter for lokale bransjeenheter og til slutt for deres produksjon.
Definition : economically significant prices are prices that have a substantial effect on the amounts of products that producers are willing to supply and on the amounts of products that purchasers wish to acquire. 
Definisjon : økonomisk signifikante priser er priser som har en vesentlig innvirkning på mengden av produkter produsentene er villige til å levere og mengden av produkter forbrukere er villige til å kjøpe .
Such prices arise when both of the following conditions apply: 
Slike priser oppstår når følgende to betingelser er oppfylt:
To be a market producer, the unit shall cover at least 50 % of its costs by its sales over a sustained multi-year period. 
For å regnes som en markedsprodusent må enheten dekke minst 50 % av sine kostnader ved salg i løpet av en fortløpende periode på flere år.
Expenditure on research and development is only to be recorded as fixed capital formation when a sufficiently high level of reliability and comparability of the estimates across the Member States has been achieved. 
Utgifter til forskning og utvikling skal bare registreres som investering i fast realkapital dersom medlemsstatene har oppnådd tilstrekkelig god pålitelighet og sammenlignbarhet på estimatene.
‘Payments for non-market output’ (P.131), which consists of various fees and charges, and ‘Non-market output, other’ (P.132), which is output provided for free. 
«Betalinger for ikke-markedsrettet produksjon» (P.131) som består av ulike gebyrer og avgifter og «annen ikke-markedsrettet produksjon» (P.132) som er produksjon som leveres vederlagsfritt.
Non-market output is produced for the following reasons. 
Ikke-markedsrettet produksjon produseres av følgende grunner:
The production of collective services is organised by government units and financed out of funds other than receipts from sales, namely taxation or other government incomes. 
Produksjon av kollektive tjenester organiseres av enheter i offentlig forvaltning og finansieres med andre midler enn inntekter av salg, nemlig skattemidler eller annen offentlig inntekt.
It may be technically impossible to make individuals pay for collective services because their consumption of such services cannot be monitored and controlled. 
Det kan være teknisk umulig å foreta individuell betaling for kollektive tjenester fordi konsum av slike tjenester ikke kan kartlegges og kontrolleres.
The latter occurs in case of the production of services of owner-occupied dwellings and the own-account production of goods. 
Det siste er tilfelle når det er snakk om produksjon av boligtjenester som produseres av eiere av egen bolig og produksjon av varer for eget bruk.
These are market producers and classified in the non-financial corporations and financial corporations sectors. 
Disse er markedsprodusenter, og klassifiseres i sektorene ikke-finansielle foretak og finansielle foretak.
Government units and NPISHs may also produce and supply goods or services to individual households for which they could charge but choose not to do so as a matter of social or economic policy. 
Enheter i offentlig forvaltning og ideelle organisasjoner kan også produsere og tilby varer eller tjenester til enkelthusholdninger som de kunne tatt betalt for, men som de velger å yte vederlagsfritt som ledd i en sosialpolitikk eller økonomisk politikk.
Examples are the provision of education or health services, for free or at prices that are not economically significant. 
Eksempler på dette er tilbud om utdanning og helsetjenester gratis eller til priser som ikke er økonomisk signifikante.
1.1 = Market or for own final use 
1.1 = Markedsprodusent eller produsent av produkter for eget bruk
In contrast, public producers are only found in the non-financial corporations sector, the financial corporations sector, and the general government sector. 
Offentlige produsenter finnes derimot bare i sektorene ikke-finansielle foretak, finansielle foretak og offentlig forvaltning.
All unincorporated enterprises owned by households are classified to the households sector apart from quasi-corporate enterprises owned by households. 
Alle personlige foretak som eies av husholdninger klassifiseres i husholdningssektoren med unntak av kvasiforetak eid av husholdninger.
Where their productive activities generate surpluses, such surpluses cannot be appropriated by other institutional units. 
I de tilfeller der deres produksjonsvirksomhet gir et overskudd, kan dette overskuddet ikke overtas av andre institusjonelle enheter.
All other private producers that are not NPIs are market producers. 
Alle andre private produsenter som ikke er allmennyttige organisasjoner, er markedsprodusenter.
They are classified in the non-financial corporations and financial corporations sectors. 
De klassifiseres i sektorene ikke-finansielle foretak og finansielle foretak.
In distinguishing between market and non-market output and between market and non-market producers, several criteria are to be used. 
Når det skilles mellom markedsrettet og ikke-markedsrettet produksjon og mellom markedsprodusenter og ikke-markedsprodusenter benyttes flere kriterier.
The market-non-market criteria in question (see paragraph 3.19 on the definition of economically significant prices) seek to assess the existence of market circumstances and sufficient market behaviour by the producer. 
Formålet med disse kriteriene for marked/ikke-marked (se nr. 3.19 for definisjon av økonomisk signifikante priser) er å vurdere om det foreligger markedsmessige forhold og om produsentens atferd er tilstrekkelig markedsmessig.
Sales exclude other sources of revenue like holding gains (though they could be a normal and expected part of business revenue), investment grants, other capital transfers (e.g. debt redemption) and the purchase of equity. 
Omsetning omfatter ikke andre inntektskilder som kapitalgevinster (selv om de kan være en normal og forventet del av foretakets forretningsinntekter), investeringstilskudd, andre kapitaloverføringer (f.eks. innfrielse av gjeld) og kjøp av eierandeler.
Sales may consist of various elements. 
Omsetningen kan bestå av flere komponenter.
purchases by employers to be recorded as income in kind paid to their employees and final consumption expenditure by these employees; 
arbeidsgiverens innkjøp (registreres som inntekt i naturalier utbetalt til de ansatte og som de ansattes konsum),
purchases by private insurance companies; 
private forsikringsselskapers innkjøp,
purchases by social security funds and general government to be classified as social benefits in kind; 
trygdeforvaltning og offentlig forvaltnings innkjøp, som skal klassifiseres som stønader i naturalier,
In such a case, those payments are not recorded as sales, although they may have an explicit link with a measure of the volume of output, such as the number of pupils. 
I et slikt tilfelle registreres disse betalingene ikke som omsetning, selv om de kan ha en eksplisitt sammenheng med produksjonsvolumet, dvs. antall elever.
This implies that a school mainly financed by such payments is a non-market producer. 
Dette innebærer at en skole som hovedsakelig finansieres av slike betalinger, er en ikke-markedsprodusent.
Public producers can be market producers or non-market producers. 
Offentlige produsenter kan være markedsprodusenter eller ikke-markedsprodusenter.
Market producers are classified in the non-financial and financial corporations sectors. 
Markedsprodusenter klassifiseres i sektorene ikke-finansielle foretak og finansielle foretak.
If the institutional unit is a non-market producer, it is classified in the general government sector. 
Dersom den institusjonelle enheten er en ikke-markedsprodusent, klassifiseres den i sektoren offentlig forvaltning.
Local KAUs as market producers and as producers for own final use cannot supply non-market output. 
Lokale bransjeenheter i egenskap av markedsprodusenter og produsenter for eget bruk kan ikke levere ikke-markedsrettet produksjon.
Their output can thus only be recorded as market output or output for own final use and valued correspondingly (see paragraphs 3.42 to 3.53). 
Deres produksjon kan derfor bare registreres som markedsrettet produksjon eller produksjon for eget bruk, og verdisettes i samsvar med dette (se punkt 3.42–3.53).
Local KAUs as non-market producers can supply as secondary output market outputs and output for own final use. 
Lokale bransjeenheter i egenskap av ikke-markedsprodusenter kan som sekundær produksjon levere markedsrettet produksjon og produksjon for eget bruk.
Other examples are sales of reproductions by government museums and sales of weather forecasts by meteorological institutes. 
Andre eksempler er salg av reproduksjoner fra offentlige museer og salg av værvarsler fra meteorologiske institutter.
Non-market producers may also have revenues from the sale of their non-market output at not economically significant prices, e.g. the museum’s revenues from tickets for entrance. 
Ikke-markedsprodusenter kan også ha inntekter fra salget av sin ikke-markedsrettede produksjon til priser som ikke er økonomisk signifikante, f.eks. museets billettinntekter.
Time of recording and valuation of output 
Registreringstidspunkt og verdisetting av produksjon
All output is to be valued at basic prices, but specific conventions hold for: 
All produksjon skal verdisettes til basispriser, men særlige konvensjoner gjelder for:
the valuation of non-market output; 
verdisetting av ikke-markedsrettet produksjon,