natgillin/translations-raw huggingface dataset:
the risk management policy for lending operations, in particular in relation to cultural and creative projects; 
risikohåndteringspolitikken for utlån, særlig med hensyn til kulturelle og kreative prosjekter,
the ability to build a diversified loan portfolio and to propose a marketing and promotion plan to SMEs and micro, small and medium-sized organisations across regions and sectors. 
evnen til å bygge opp en diversifisert låneportefølje og foreslå en markedsførings- og reklameplan for SMB-er og svært små, små og mellomstore organisasjoner på tvers av regioner og sektorer.
Duration of the Guarantee Facility 
Garantiordningens varighet
Individual guarantees may have a maturity of up to 10 years. 
Individuelle garantier kan ha en løpetid på inntil ti år.
In accordance with point (i) of Article 21(3) of the Financial Regulation, repayments generated by the guarantees shall be assigned to the Guarantee Facility for a period not exceeding the period of commitment plus 10 years. 
I samsvar med artikkel 21 nr. 3 i) i finansreglementet skal de tilbakebetalingene som garantiene gir opphav til, tildeles garantiordningen for en periode som ikke overstiger forpliktelsesperioden pluss ti år.
Repayments generated in accordance with the provisions of relevant delegation agreements by the operations of the MEDIA Production Guarantee Fund set up before 2014 shall be assigned to the Guarantee Facility in the period 2014-2020. 
De tilbakebetalingene som genereres i samsvar med bestemmelsene i relevante overdragelsesavtaler gjennom virksomhet i MEDIA-programmets produksjonsgarantifond som ble opprettet før 2014, skal tildeles garantiordningen i perioden 2014–2020.
The Commission shall inform the Member States of such assignments through the Creative Europe Committee. 
Kommisjonen skal underrette medlemsstaten om slike tildelinger gjennom komiteen for Kreativt Europa.
Capacity-building 
Kapasitetsoppbygging
Capacity-building under the Guarantee Facility is the provision of expertise to participating financial intermediaries in order to increase their understanding of the cultural and creative sectors (in aspects such as the intangible nature of collateral assets, the size of the market lacking critical mass, and the prototype nature of products and services) and the provision to each participating financial intermediary of additional expertise in building portfolios and evaluating risks associated with cultural and creative projects. 
Kapasitetsoppbygging innenfor garantiordningen består i å levere sakkunnskap til deltakende finansformidlere for å øke deres forståelse av de kulturelle og kreative sektorene (når det gjelder immaterielle aktiva som stilles som sikkerhet, et marked som er for lite til å oppnå kritisk masse, og varer og tjenester som handler om prototyper), og å gi hver enkelt deltakende finansformidler ytterligere sakkunnskap ved å bygge opp porteføljer og vurdere risikoer i forbindelse med kulturelle og kreative prosjekter.
The resources allocated to capacity-building shall be limited to 10 % of the budget for the Guarantee Facility. 
De midlene som avsettes til kapasitetsoppbygging, skal begrenses til 10 % av garantiordningens budsjett.
The EIF shall select the capacity-building providers on behalf of the Guarantee Facility and under the supervision of the Commission through a public and open procurement procedure, on the basis of criteria such as experience in financing the cultural and creative sectors, expertise, geographical reach, delivery capacity and market knowledge. 
EIF skal velge ut tilbydere av kapasitetsoppbygging på vegne av garantiordningen og er under Kommisjonens tilsyn gjennom en offentlig og åpen framgangsmåte ved tildeling av kontrakter, på grunnlag av kriterier som erfaring med å finansiere kulturelle og kreative sektorer, sakkunnskap, geografisk dekning, leveringsevne og markedskunnskap.
The budgetary allocation shall cover the full cost of the Guarantee Facility, including payment obligations towards participating financial intermediaries such as losses from guarantees, management fees for the EIF managing the Union’s resources, and any other eligible costs or expenses. 
Budsjettbevilgningen skal dekke den samlede kostnaden ved garantiordningen, herunder betalingsforpliktelser overfor deltakende finansformidlere, for eksempel tap i forbindelse med garantier, administrasjonsgebyrer til EIF som forvalter Unionens midler, samt andre berettigede kostnader eller utgifter.
Visibility and awareness-raising 
Synlighet og holdningsskapende tiltak
The EIF shall contribute to the promotion of the Guarantee Facility vis-à-vis the European banking sector. 
EIF skal bidra til å fremme garantiordningen overfor europeisk banksektor.
Additionally, each participating financial intermediary and the EIF shall ensure that an appropriate level of visibility and transparency is given to the support under the Guarantee Facility, by providing information on the financial opportunities to the target SMEs and micro, small and medium-sized organisations. 
Dessuten skal alle deltakende finansformidlere og EIF sørge for at det på passende måte framgår og er klart at støtten gis gjennom garantiordningen, ved å informere målgruppen som er SMB-er og svært små, små og mellomstore organisasjoner, om finansieringsmulighetene.
To that end, the Commission shall, inter alia, provide the network of Creative Europe Desks with the necessary information to enable them to carry out their tasks. 
Kommisjonen skal derfor blant annet gi nettet av kontorer for Kreativt Europa nødvendige opplysninger slik at de kan utføre sine oppgaver.
Types of loan 
Lånetyper
Types of loan covered by the Guarantee Facility shall include, in particular: 
Lånetyper som dekkes av garantiordningen, skal særlig omfatte:
investment in tangible or intangible assets; 
investering i materielle og immaterielle aktiva,
business transfers; 
overdragelser av foretak,
working capital (such as interim finance, gap finance, cash flow, credit lines). 
arbeidskapital (mellomfinansiering, overgangsfinansiering, kontantstrøm, rammekreditter osv.).
LOGO OF THE MEDIA SUB PROGRAMME 
MEDIA-DELPROGRAMMETS LOGO
The MEDIA Sub programme logo shall be as follows: 
MEDIA-delprogrammets logo skal være følgende:
on the implementation and exploitation of European satellite navigation systems and repealing Council Regulation (EC) No 876/2002 and Regulation (EC) No 683/2008 of the European Parliament and of the Council 
om oppbygging og drift av de europeiske satellittnavigasjonssystemene og om oppheving av rådsforordning (EF) nr. 876/2002 og europaparlaments- og rådsforordning (EF) nr. 683/2008
Acting in accordance with the ordinary legislative procedure, 
etter den ordinære regelverksprosess og
The aim of the European satellite navigation policy is to provide the Union with two satellite navigation systems, the system established under the Galileo programme and the EGNOS system (‘the systems’). 
Målet med den europeiske politikken for satellittnavigasjon er å forsyne Unionen med to satellittnavigasjonssystemer, nemlig systemet opprettet gjennom Galileo-programmet, og EGNOS-systemet (heretter kalt «systemene»).
These systems arise respectively from the Galileo and EGNOS programmes. 
Disse systemene er bygget opp gjennom henholdsvis Galileo-programmet og EGNOS-programmet.
Each infrastructure consists of satellites and a network of ground stations. 
Hver infrastruktur består av satellitter og et nett av bakkestasjoner.
The aim of the Galileo programme is to establish and operate the first global satellite navigation and positioning infrastructure specifically designed for civilian purposes, which can be used by a variety of public and private actors in Europe and worldwide. 
Målet med Galileo-programmet er å opprette den første verdensomspennende infrastrukturen for satellittnavigasjon og posisjonsbestemmelse som særlig er utformet med tanke på sivil bruk, og som kan brukes av mange ulike offentlige og private aktører i Europa og verden for øvrig.
The system established under the Galileo programme functions independently of other existing or potential systems, thus contributing amongst other things to the strategic autonomy of the Union, as emphasised by the European Parliament and the Council. 
Driften av systemet opprettet gjennom Galileo-programmet er uavhengig av alle andre eksisterende og framtidige systemer og bidrar dermed blant annet til Unionens strategiske handlefrihet, som Europaparlamentet og Rådet har vektlagt.
The aim of the EGNOS programme is to improve the quality of open signals from existing global navigation satellite systems (‘GNSS’) as well as those from the open service offered by the system established under the Galileo programme, when they become available. 
Målet med EGNOS-programmet er å forbedre kvaliteten på de åpne signalene fra eksisterende globale satellittnavigasjonssystemer (heretter kalt «GNSS») og signalene fra den åpne tjenesten som tilbys av systemet opprettet gjennom Galileo-programmet, når disse blir tilgjengelige.
The services provided by the EGNOS programme should cover, as a priority, the Member States’ territories geographically located in Europe, including for this purpose the Azores, the Canary Islands and Madeira. 
De tjenester som tilbys av EGNOS-programmet, bør fortrinnsvis dekke de av medlemsstatenes territorier som geografisk ligger i Europa, noe som i denne sammenheng innbefatter Azorene, Kanariøyene og Madeira.
The European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions have consistently given their full support to the Galileo and EGNOS programmes. 
Europaparlamentet, Rådet, Den europeiske økonomiske og sosiale komité og Regionkomiteen har hele tiden gitt sin fulle støtte til Galileo- og EGNOS-programmene.
Since the Galileo and EGNOS programmes are at an advanced development stage leading to systems in an exploitation phase, a specific legal instrument is required to meet their needs, particularly in terms of governance and security, to satisfy the requirement for sound financial management and to promote the use of the systems. 
Ettersom Galileo- og Egnos-programmene befinner seg i et langt framskredet utviklingsstadium og står i ferd med å skulle settes i drift, kreves det et særlig juridisk virkemiddel som dekker deres behov, særlig for styring og sikkerhet, sikrer god økonomistyring og fremmer bruken av systemene.
The systems are infrastructures set up as trans-European networks of which the use extends well beyond the national boundaries of the Member States. 
Systemene utgjør infrastruktur som er satt opp som transeuropeiske nett, hvis anvendelse strekker langt utenfor medlemsstatenes nasjonale grenser.
Furthermore, the services offered through these systems contribute to a wide range of economic and social activities, including the development of trans-European networks in the areas of transport, telecommunications and energy infrastructures. 
Tjenestene som tilbys gjennom disse systemene, bidrar dessuten til en rekke ulike former for økonomisk og sosial virksomhet, herunder utviklingen av de transeuropeiske nettene når det gjelder infrastruktur for transport, telekommunikasjon og energi.
The Galileo and EGNOS programmes are an industrial policy tool and are part of the Europe 2020 strategy, as illustrated by the Commission Communication of 17 November 2010 entitled ‘An integrated industrial policy for the globalisation era: putting competitiveness and sustainability at centre stage’. 
Galileo- og EGNOS-programmene er industripolitiske verktøyer og inngår i Europa 2020-strategien, som også framgikk av Kommisjonens melding av 17. november 2010 med tittelen «En integrert industripolitikk for globaliseringens tidsalder – Fokus på konkurranseevne og en bærekraftig utvikling».
They are also referred to in the Commission Communication of 4 April 2011 entitled ‘Towards a space strategy for the European Union that benefits its citizens’. 
Det vises også til dem i kommisjonsmeldingen av 4. april 2011, «En romstrategi for Den europeiske union til gode for borgerne».
Those programmes provide many advantages for the economy and citizens of the Union, whose cumulative value has been estimated at approximately EUR 130 billion in the period 2014-2034. 
Disse programmene vil bringe Unionens økonomi og borgere mange fordeler, med en samlet verdi på anslagsvis ca. 130 milliarder euro i perioden 2014–2034.
A growing number of economic sectors, in particular transport, telecommunications, agriculture and energy, increasingly use satellite navigation systems. 
Et stigende antall økonomiske sektorer, særlig transport-, telekommunikasjons-, landbruks- og energisektoren, bruker i stadig større grad satellittnavigasjonssystemer.
Public authorities can also benefit from these systems in various areas such as emergency services, police, crisis management or border management. 
Offentlige myndigheter kan også dra nytte av disse systemene på ulike områder, som redningstjenester, politi, krisehåndtering og grenseforvaltning.
Developing the use of satellite navigation brings enormous benefits to the economy, society and the environment. 
Å utvikle bruken av satellittnavigasjon vil gi store fordeler for økonomien, samfunnet og miljøet.
Such socio-economic benefits are broken down into three main categories: direct benefits resulting from the growth of the space market, direct benefits resulting from the growth of the downstream market for GNSS-based applications and services, and indirect benefits resulting from the emergence of new applications in, or technology transfer to, other sectors, leading to new market opportunities in other sectors, productivity gains across industry and public benefits generated by a reduction in pollution or by improved levels of safety and security. 
Slike samfunnsøkonomiske fordeler kan deles inn i tre hovedkategorier: direkte fordeler som følge av veksten i rommarkedet, direkte fordeler som følge av veksten i nedstrømsmarkedet for GNSS-baserte anvendelser og tjenester, og indirekte fordeler som følge av framveksten av nye applikasjoner i eller teknologioverføring til andre sektorer, som fører til nye markedsmuligheter i andre sektorer, økt produktivitet i hele industrien og fordeler for offentligheten gjennom redusert forurensning eller høyere sikkerhet.
It is therefore important that the Union support the development of applications and services based on the systems. 
Det er derfor viktig at Unionen støtter utviklingen av anvendelser og tjenester basert på disse systemene.
This will allow the citizens of the Union to reap the benefits derived from the systems, and ensure that public confidence in the Galileo and EGNOS programmes is maintained. 
Da vil Unionens borgere kunne dra nytte av fordelene systemene gir, samtidig som offentligheten beholder sin tillit til Galileo- og EGNOS-programmene.
The appropriate instrument to finance research and innovation activities relating to the development of GNSS-based applications is Horizon 2020 – the Framework Programme for Research and Innovation («Horizon 2020») established by Regulation (EU) No 1291/2013 of the European Parliament and of the Council( ). 
Det rette virkemiddelet for å finansiere forsknings- og utviklingsaktiviteter i tilknytning til utviklingen av GNSS-baserte anvendelser er Horisont 2020 – rammeprogrammet for forskning og innovasjon (heretter kalt «Horisont 2020»), som ble opprettet ved europaparlaments- og rådsforordning (EU) nr. 1291/2013( ).
However, a very specific upstream part of research and development activities should be financed from the budget allocated to the Galileo and EGNOS programmes under this Regulation, where such activities concern fundamental elements such as Galileo-enabled chipsets and receivers, which will facilitate the development of applications across different sectors of the economy. 
En meget spesifikk del av forsknings- og utviklingsvirksomheten bør imidlertid finansieres over budsjettet som er avsatt for Galileo- og EGNOS-programmene i henhold til denne forordning, nemlig de delene av virksomheten som gjelder grunnleggende elementer som brikkesett og mottakere som er kompatible med Galileo, som vil gjøre det lettere å utvikle anvendelser innen ulike økonomiske sektorer.
Such financing should nevertheless not jeopardise the deployment or exploitation of the infrastructures established under the programmes. 
Slik finansiering bør likevel ikke gå ut over utbyggingen eller driften av infrastrukturen som opprettes gjennom disse programmene.
Regulation (EU) No 1291/2013 of the European Parliament and of the Council of 11 December 2013 establishing Horizon 2020 - The Framework Programme for Research and Innovation (2014-2020) and repealing Decision No 1982/2006/EC (See page 104 Of this Official Journal) 
Europaparlaments- og rådsforordning (EU) nr. 1291/2013 av 11. desember 2013 om opprettelse av Horisont 2020 - rammeprogrammet for forskning og innovasjon (2014-2020) og om oppheving av beslutning nr. 1982/2006/EF (EUT L 347 av 20.12.2013, s. 104)
Given the increasing use of satellite navigation across a great number of fields of activity, an interruption in the supply of services could lead to significant harm to modern society and result in losses for many economic operators. 
Fordi bruken av satellittnavigasjon har blitt så omfattende på svært mange områder, kan avbrudd i tjenesteytingen i dagens samfunn føre til store skader og medføre tap for mange markedsdeltakere.
In addition, due to their strategic aspect, satellite navigation systems are sensitive infrastructures, that could be susceptible to malicious use. 
Satellittnavigasjonssystemene har strategisk betydning og er derfor følsom infrastruktur som kan være spesielt utsatt for misbruk.
These factors could affect the security of the Union, its Member States and its citizens. 
Disse faktorene kan påvirke Unionens, medlemsstatenes og borgernes sikkerhet.
Security requirements should therefore be taken into account in the design, development, deployment and exploitation of the infrastructures established under the Galileo and EGNOS programmes in accordance with standard practices. 
Det bør derfor tas hensyn til sikkerhetskravene ved konstruksjon, utvikling, utplassering og drift av infrastrukturanleggene som opprettes gjennom Galileo- og EGNOS-programmene, i samsvar med vanlig praksis.
The Galileo programme includes a definition phase which has been completed, a development and validation phase until 2013, a deployment phase which was launched in 2008 and is due for completion in 2020, and an exploitation phase which should be launched progressively from 2014-15 in order to have a fully operational system in 2020. 
Galileo-programmet omfatter en utformingsfase, som er avsluttet, en utviklings- og godkjenningsfase, planlagt avsluttet i 2013, en utplasseringsfase, som ble innledet i 2008 og som skal avsluttes i 2020, samt en driftsfase, som vil bli gradvis igangsatt i 2014-2015 slik at systemet skal være i full drift i 2020.
The first four operational satellites have been constructed and launched during the development and validation phase, while the full constellation of satellites should be completed during the deployment phase and replenishment should occur during the exploitation phase. 
De fire første operative satellittene ble bygget og skutt opp i utviklings- og godkjenningsfasen, mens den fulle konstellasjonen av satellitter kommer til å stå ferdig i utplasseringsfasen, og opprustningen skal foregå i driftsfasen.
The associated ground-based infrastructure should be developed and operated accordingly. 
Tilhørende bakkebaserte infrastrukturanlegg bør utvikles og drives tilsvarende.
The EGNOS programme has been in the exploitation phase since its open service and ‘safety of life’ service were declared operational in October 2009 and March 2011 respectively. 
EGNOS-programmet har vært i drift siden den åpne tjenesten og sikkerhetstjenesten ble erklært satt i drift i henholdsvis oktober 2009 og mars 2011.
Subject to technical and financial constraints and on the basis of international agreements, the geographical coverage of the services provided by the EGNOS system could be extended to other regions of the world, in particular to the territories of candidate countries, of third countries associated with the Single European Sky and of countries in the European Neighbourhood Policy. 
Med forbehold for tekniske og økonomiske begrensninger og på grunnlag av internasjonale avtaler kan den geografiske dekningen for tjenestene som ytes av EGNOS-systemet utvides til andre deler av verden, særlig territoriet til kandidatstater, tredjestater som er tilknyttet det felles europeiske luftrom og stater som omfattes av den europeiske naboskapspolitikken.
However, such extension to other regions of the world should not be financed by the budgetary appropriations assigned to the Galileo and EGNOS programmes under Council Regulation (EU, Euratom) No 1311/2013( ) and should not delay the extension of the coverage throughout the Member States’ territories geographically located in Europe. 
En slik utvidelse til andre deler av verden bør imidlertid ikke finansieres med de budsjettmessige bevilgninger som er avsatt til Galileo- og EGNOS-programmene i henhold til rådsforordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013( ) og bør ikke forsinke arbeidet med å utvide dekningen til hele det territorium av medlemsstatene som geografisk ligger i Europa.
Council Regulation (EU, Euratom) No 1311/2013 of 2 December 2013 laying down the multiannual financial framework for the years 2014-2020 (See page 884 Of this Official Journal). 
Rådsforordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 av 2. desember 2013 om fastsettelse av den flerårige finansielle rammen for årene 2014-2020 (EUT L 347 av 20.12.2013, s. 884).
The original design of the Galileo safety-of-life service as provided for in Regulation (EC) No 683/2008 of the European Parliament and of the Council( ) has been re-profiled to ensure its interoperability with other GNSS, to respond effectively to safety-of-life user needs and to reduce the complexity, risks and costs of the required infrastructure. 
Den opprinnelige konstruksjonen av Galileos sikkerhetskritiske tjeneste i henhold til europaparlaments- og rådforordning (EF) nr. 683/2008( ) har blitt omprofilert for å sikre samvirkingsevne med andre verdensomspennende satellittnavigasjonssystemer og effektiv respons på de behov brukerne av den sikkerhetskritiske tjenesten har, og for å redusere kompleksiteten, risikoene og kostnadene ved den nødvendige infrastruktur.
Regulation (EC) No 683/2008 of the European Parliament and of the Council of 9 July 2008 on the further implementation of the European satellite navigation programmes (EGNOS and Galileo) (OJ L 196, 24.7.2008, p. 1). 
Europaparlaments- og rådsforordning (EF) nr. 683/2008 av 9. juli 2008 om den videre gjennomføringen av de europeiske satellittnavigasjonsprogrammene (EGNOS og Galileo) (EUT L 196 av 24.7.2008, s. 1).
To maximise the take-up of the EGNOS safety-of-life service, it should be provided without direct user charge. 
For å sikre størst mulig utbredelse bør EGNOS-programmets sikkerhetstjeneste ytes uten direkte kostnader for brukerne.
The Galileo public regulated service (PRS) should also be offered free of charge to the following PRS participants, within the meaning of Decision No 1104/2011/EU of the European Parliament and the Council( ): 
Galileos offentlig regulerte tjeneste (PRS) bør også tilbys vederlagsfritt til følgende PRS-deltakere som definert i europaparlaments- og rådsbeslutning nr. 1104/2011/EU( ):
Member States, the Council, the Commission, the European External Action Service («EEAS») and duly authorised Union agencies. 
medlemsstatene, Rådet, Kommisjonen, den europeiske tjeneste for utenriksforbindelser (heretter kalt «utenrikstjenesten») og unionsorganer med behørig fullmakt.
The absence of charges should not be understood to affect the provisions regarding the costs of the functioning of a competent PRS authority as laid down in Decision No 1104/2011/EU. 
Fraværet av avgifter bør ikke anses å påvirke bestemmelsene om driftskostnader for en vedkommende PRS-myndighet i henhold til beslutning nr. 1104/2011/EU.