natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Three approaches can be used for estimating regional gross domestic product: the production, income and expenditure approaches. 
Tre metoder kan brukes for å beregne bruttonasjonalprodukt per region: produksjonsmetoden, inntektsmetoden og utgiftsmetoden.
Information by industry on compensation of employees and employment is often available at regional level. 
Opplysninger om lønnskostnader og sysselsetting etter næring er ofte tilgjengelig på regionalt plan.
The income approach for regional gross domestic product overlaps with the production approach. 
Inntektsmetoden for fastsettelse av bruttonasjonalprodukt per region overlapper med produksjonsmetoden.
A breakdown by institutional sector and by region is often not available. 
I mange tilfeller foreligger det ingen oppdeling etter institusjonell sektor og region.
This is a barrier to using the income approach to the estimation of regional gross domestic product. 
Dette er til hinder for å bruke inntektsmetoden til beregning av bruttonasjonalprodukt per region.
This can then be an indicator for allocation of gross value added by region. 
Disse opplysningene kan deretter brukes som indikator ved fordeling av bruttoprodukt på regionene.
For measuring regional gross domestic product, the expenditure approach is not used due to lack of information. 
Utgiftsmetoden benyttes ikke ved måling av bruttonasjonalprodukt per region på grunn av mangel på opplysninger.
The allocation of FISIM to user industries 
Fordeling av FISIM på brukernæring
Financial intermediation services indirectly measured (FISIM) are treated in regional accounts in the same way as in national accounts. 
Finansformidlingstjenester indirekte målt (FISIM) behandles i regionalregnskapet på samme måte som i nasjonalregnskapet.
Where this is the case, the allocation of FISIM to user industry is made with a second-best method: regional gross output or gross value added by industry are used as distribution indicators. 
I slike tilfeller foretas fordelingen av FISIM på brukernæring ved bruk av nest beste metode, dvs. at regional bruttoproduksjon eller bruttoprodukt etter næring benyttes som fordelingsindikatorer.
Information on gross operating surplus of market producers can be derived from the business accounts of enterprises. 
Opplysninger om markedsprodusentenes brutto driftsresultat kan utledes fra foretakenes regnskaper.
For producers, compensation of employees is allocated to the local KAUs where the people are employed. 
For produsenter fordeles lønnskostnader på de lokale bransjeenheter der arbeidstakerne er ansatt.
Transition from regional GVA to regional GDP 
Overgang fra regionalt bruttoprodukt til regionalt bruttonasjonalprodukt
Per inhabitant figures can be calculated for the GDP of all regions. 
Tall per innbygger kan beregnes for bruttonasjonalprodukt for alle regioner.
These figures are not calculated for extra-regio measures. 
Disse størrelsene beregnes ikke for ekstraregionale måltall.
Regional gross domestic product per inhabitant can be significantly influenced by commuter flows between regions. 
Regionalt bruttonasjonalprodukt per innbygger kan i stor grad påvirkes av pendlingen mellom regionene.
Net commuter inflows into regions increase production beyond that possible by the resident active population. 
Nettoinnpendling til en region øker produksjonen ut over det den bofaste yrkesaktive befolkningen vil kunne produsere.
GDP per inhabitant appears relatively high in regions with net commuter inflows and relatively low in regions with net commuter outflows. 
Bruttonasjonalproduktet per innbygger framstår som relativt høyt i regioner med nettoinnpendling og relativt lav i regioner med nettoutpendling.
Volume growth rates of regional GVA 
Volumvekstrater i regionalt bruttoprodukt
In measuring price and volume changes, the principles applied for the national economy shall apply also to regions. 
Ved måling av endringer i pris og volum skal de prinsipper som gjelder for nasjonaløkonomien også få anvendelse på regioner.
However, there are problems with regional data which make applying these principles to regions difficult. 
Det hefter imidlertid problemer ved regionale opplysninger som gjør det vanskelig å anvende disse prinsippene på regioner.
Examples of the difficulties are the following: 
Dette gjelder blant annet:
information on regional price changes is often not available; 
i mange tilfeller foreligger det ikke opplysninger om regionale prisendringer,
in the absence of regional supply and use tables, price and volume changes cannot be measured and assessed in such a framework. 
i mangel på regionale tilgangs- og anvendelsestabeller kan pris- og volumendringer ikke måles og vurderes innenfor slike rammer.
A commonly used approach is therefore to deflate regional value added by industry on the basis of national price changes by industry. 
En mye brukt metode er derfor å deflatere regionalt bruttoprodukt etter næring på grunnlag av nasjonale prisendringer etter næring.
This is carried out at the most detailed level at which gross value added at current prices is available. 
Dette gjøres på det mest detaljerte nivået som bruttoprodukt etter næring til løpende priser er tilgjengelig for.
Differences between national and regional price changes due to differences in economic structure by industry are taken into account. 
Det tas hensyn til forskjeller mellom nasjonale og regionale prisendringer som skyldes forskjeller i økonomisk struktur etter næring.
However, this solution is still vulnerable to major differences between national and regional price changes. 
Denne løsningen er likevel sårbar for forskjeller mellom nasjonale og regionale prisendringer.
differences in cost structure and composition of outputs within one industry between producers in different regions. 
forskjeller i kostnadsstrukturen og produksjonssammensetningen innenfor en næring mellom produsenter i ulike regioner.
There can be large variations in price changes amongst regions for a single industry; 
Innenfor en og samme næring kan det være store variasjoner i prisendringene regionene imellom,
regional deflators when available and of sufficient quality, using price changes of outputs rather than inputs. 
regionale deflatorer når slike er tilgjengelige og er av tilstrekkelig god kvalitet, basert på prisendringer for produksjon snarere enn innsatser.
When regional prices are used (possibly in combination with national deflators by industry), the regional growth rates are calculated to be consistent with national growth rates; 
Når regionale priser benyttes (eventuelt i kombinasjon med nasjonale deflatorer etter næring), beregnes de regionale vekstratene slik at de samsvarer med nasjonale vekstrater,
This is in particular appropriate where the price change of intermediate consumption deviates from that of output and where intermediate consumption is substantial. 
Dette er særlig hensiktsmessig dersom prisendringen for produktinnsatsen avviker fra prisendringen for produksjonen og dersom produktinnsatsen er stor.
In regional accounts these income measures are limited to households. 
I regionalregnskapene anvendes disse inntektsmålene bare for husholdninger.
Regional accounts of households are a regional specification of the corresponding accounts at the national level. 
Regionale kontoer for husholdningene er en regional utgave av tilsvarende regnskaper på nasjonalt plan.
secondary distribution of income account. 
konto for sekundær inntektsfordeling
Correction for regional flows without any national counterpart 
Korreksjon for regionale strømmer uten nasjonalt motstykke
National total 
Nasjonal total
Extra-regio 
Ekstraregionalt område
B.2/B.3 Net operating surplus/mixed income 
B.2/B.3 Netto driftsresultat/blandet inntekt
D.1 Compensation of employees 
D.1 Lønnskostnader
D.4 Property income receivable 
D.4 Formuesinntekt, mottatt
Minus intraregional property income related to B2/B3 
Minus formuesinntekt innen regionen knyttet til B2/B3
D.4 Property income payable 
D.4 Formuesinntekt, betalt
B.5 Primary income (balancing item) 
B.5 Primær inntekt (saldopost)
Secondary distribution of income account for households 
Husholdningenes konto for sekundær inntektsfordeling
B.5 Primary income 
B.5 Primære inntekter
D.62 Social benefits other than social benefits in kind 
D.62 Stønader utenom sosiale naturalytelser
D.7 Other current transfers receivable 
D.7 Andre løpende overføringer, mottatte
D.61 Social contributions 
D.61 Trygde- og pensjonspremier
D.7 Other current transfers payable 
D.7 Andre løpende overføringer, betalte
B.6 Disposable income (balancing item) 
B.6 Disponibel inntekt (saldopost)
Population (number of inhabitants) 
Befolkning (antall innbyggere)
Disposable income per capita 
Disponibel inntekt per innbygger
The regional household accounts are based on the households that are resident in a regional territory. 
De regionale kontoene for husholdningssektoren er basert på de husholdninger som er hjemmehørende på et regionalt territorium.
By way of exception, when the host region is in the same country as the region of residence, students and long-term patients are treated as resident of the host region if they stay there more than one year. 
Likevel betraktes studenter og langtidspasienter som hjemmehørende i vertsregionen dersom de oppholder seg der i mer enn ett år og vertsregionen ligger i samme stat som den region de normalt er bosatt i.
Regional saving by households is the balancing item. 
Saldoposten er husholdningenes sparing per region.
The role of such social transfers in kind differs substantially between different countries and can show major fluctuations over time. 
Betydningen av slike sosiale naturaloverføringer er svært forskjellig fra stat til stat og kan variere mye over tid.
FINANCIAL INTERMEDIATION SERVICES INDIRECTLY MEASURED (FISIM) 
FINANSFORMIDLINGSTJENESTER INDIREKTE MÅLT (FISIM)
Considering the important role of social transfers in kind in some Member States, comparing actual final consumption and actual disposable income by households across Member States can give a different picture from a comparison based on final consumption expenditure and disposable income by households. 
Ettersom sosiale naturaloverføringer spiller en viktig rolle i enkelte medlemsstater kan en sammenligning av husholdningenes sluttkonsum og faktiske disponible inntekt i de ulike medlemsstatene gi et annet resultat enn en sammenligning av husholdningenes konsum og disponible inntekt.
One traditional way in which financial services are provided is by means of financial intermediation. 
En av de måter det tradisjonelt ytes finansielle tjenester på, er ved finansformidling.
This is the process whereby a financial institution such as a bank accepts deposits from units wishing to receive interest on funds, and lends them to units whose own funds are insufficient to meet their needs. 
Med finansformidling menes den prosess der en finansinstitusjon, for eksempel en bank, mottar innskudd fra enheter som ønsker å få renter på midler, og låner ut midlene til enheter som ikke har tilstrekkelige midler til å dekke sine behov.
The unit lending funds accepts a rate of interest lower than that paid by the borrower. 
Den enheten som låner ut midler godtar en rente som er lavere enn den som betales av låntakeren.
The international comparability of educational statistics requires that the Member States and the Union institutions use classifications of education which are compatible with the revised International Standard Classification of Education ISCED 2011 (hereinafter referred to as ‘ISCED 2011’), as adopted by the Unesco Member States at their 36th General Conference in November 2011. 
For at utdanningsstatistikk skal være internasjonalt sammenlignbar, må medlemsstatene og unionsinstitusjonene bruke utdanningsgrupperinger som er i samsvar med den reviderte internasjonale standard for utdanningsgruppering av 2011 (heretter kalt «ISCED 2011»), som ble vedtatt av UNESCO-medlemsstatene på deres 36. generalkonferanse i november 2011.
A ‘reference rate’ of interest is the rate at which both lender and borrower would be happy to strike a deal. 
«Referanserenten» er den renten som både långiver og låntaker finner fullt tilfredsstillende.
The total FISIM is the sum of the two implicit fees paid by the borrower and the lender. 
Samlet FISIM er summen av de to implisitte gebyrer som låntaker og långiver betaler.
However, it is seldom the case that the amount of funds lent by a financial institution exactly matches the amount deposited with them. 
Det er imidlertid sjelden tilfelle at de midler en finansinstitusjon låner ut tilsvarer nøyaktig de midler den mottar som innskudd.
Some money may have been deposited but not yet loaned; some loans may be financed by the bank’s own funds and not from borrowed funds. 
Noen midler kan være mottatt som innskudd, men ennå ikke utlånt og noen lån kan være finansiert med bankens egne midler og ikke med lånte midler.
However, the depositor of funds receives the same amount of interest and intermediation service whether or not his funds are lent, and the borrower pays the same rate of interest and receives the same intermediation service whether his funds are provided by intermediated funds or the bank’s own funds. 
En innskyter mottar imidlertid samme rente og formidlingstjeneste uansett om hans midler lånes ut, og en låntaker betaler samme rente og mottar samme formidlingstjeneste uansett om hans midler finansieres med lånte midler eller bankens egne midler.
The amounts recorded in the system as interest are described as ‘ESA interest’ and the total amounts actually paid to or by the financial institution are described as ‘bank interest’. 
De beløp som i systemet registreres som rente, beskrives som «ENS-rente», mens de totalbeløpene som faktisk innbetales til eller utbetales av finansinstitusjonen, beskrives som «bankrente».
FISIM apply only to loans and deposits provided by, or deposited with, financial institutions. 
FISIM gjelder bare for lån og innskudd som ytes eller mottas av finansinstitusjoner.
Imports and exports of FISIM occur. 
Import og eksport av FISIM forekommer.
The financial institution need not offer deposit-taking facilities as well as making loans. 
Finansinstitusjonene behøver ikke både motta innskudd og yte lån.
The financial subsidiaries of retailers are examples of financial institutions that make loans without accepting deposits. 
Et eksempel på finansinstitusjoner som bare yter lån uten å motta innskudd, er detaljisters finansielle datterselskaper.
Before 2016, data on ‘mobile students/graduates’ shall be provided using the national definition of ‘country of origin’. 
Før 2016 skal data om «mobile studenter/uteksaminerte studenter» framlegges med den nasjonale definisjonen av «opprinnelsesland».
Mobile students/graduates, regardless their citizenship, shall be defined by their country of origin (preference to prior education, vs. residence, vs. citizenship). 
Mobile studenter/uteksaminerte studenter, uavhengig av personens statsborgerskap, skal defineres etter opprinnelsesland (tidligere utdanning har forrang for hjemstat og for statsborgerskap).
Education expenditure data shall refer to the financial year of the Member State as defined nationally (year t). 
Data om utdanningskostnader skal vise til medlemsstatens regnskapsår som fastsatt nasjonalt (år t).
Annual data on education expenditure and number of students with coverage adjusted to statistics on education expenditure shall be transmitted annually to the Commission (Eurostat) by 30 November in year t+2. 
Årlige data om utdanningskostnader og antall studenter som er omfattet, justert etter statistikk over utdanningskostnader, overføres til Kommisjonen (Eurostat) hvert år innen 30. november i år t+2.
the FISIM output of FIs is counterbalanced by the intermediate consumption of market producers. 
Finansformidlernes produksjon av FISIM oppveies av markedsprodusentenes produktinnsats.
Therefore, there is no impact on GDP and national income; 
Det oppstår derfor ingen virkning på BNP eller nasjonalinntekten,
loans are provided and deposits are taken by resident FIs for intermediate consumption of non-market producers and for final consumption of households: 
innenlandske finansformidlere yter lån og mottar innskudd som benyttes som produktinnsats av ikke-markedsprodusenter og til konsum i husholdningene:
when FISIM is consumed by non-market producers, as intermediate consumption, the output of such producers is increased by the same amount since intermediate consumption is a part of the sum of their costs and the counterpart flow is an increase of final consumption expenditure. 
når FISIM brukes av ikke-markedsprodusenter som produktinnsats, økes produksjonen hos slike produsenter med samme verdi ettersom produktinnsats inngår i totalkostnadene, og den motsvarende strøm er en økning i konsum.
Therefore, GDP and national income increase by the amount of allocated FISIM. 
BNP og nasjonalinntekten øker dermed med verdien av fordelt FISIM.
Also, when FISIM is consumed by households as final consumers, GDP and national income increase by the amount of allocated FISIM; 
Likeledes økes BNP og nasjonalinntekten med verdien av FISIM når husholdningene i egenskap av sluttforbrukere bruker FISIM,
loans are provided and deposits are taken by resident FIs to non-resident non-FIs (exports of FISIM): 
innenlandske finansformidlere yter lån og mottar innskudd til utenlandske ikke-finansformidlere (eksport av FISIM):
exports of FISIM are recorded, increasing GDP. 
eksport av FISIM registreres og dermed øker BNP.
Therefore, exports of FISIM do not impact national income; 
Eksport av FISIM får derfor ingen virkning på nasjonalinntekten,
GDP decreases by the amount of this category of imports of FISIM, as their counterpart is intermediate consumption. 
BNP reduseres med verdien av denne typen import av FISIM ettersom motstykket er produktinnsats.
loans are provided and deposits are taken by non-resident FIs for intermediate consumption of non-market producers and for final consumption of households (imports of FISIM): 
utenlandske finansformidlere yter lån og mottar innskudd som benyttes som produktinnsats av ikke-markedsprodusenter og til konsum i husholdningene (import av FISIM):
imports of FISIM by non-market producers correspond to intermediate consumption. 
import av FISIM av ikke-markedsprodusenter tilsvarer produktinnsats.
But in the transition from GDP to national income, this increase is counterbalanced by a decrease of interest receivable less interest payable towards the rest of the world (as FISIM is deducted from interest receivable on loans and added to interest payable on deposits). 
Ved overgangen fra BNP til nasjonalinntekt oppveies denne økningen imidlertid av en reduksjon i renteinntektene minus renteutgiftene til utlandet (ettersom FISIM trekkes fra renteinntektene på lån og legges til renteutgiftene på innskudd).
Therefore, national income increases by the amount of this category of imports of FISIM. 
Nasjonalinntekten øker dermed med verdien av denne typen import av FISIM.
The distinction between academic and professional orientations (ISCED 6 and 7 at the 2-digit level of detail), which was not precisely defined in ISCED 2011 as adopted by the Unesco Member States at their 36th General Conference in November 2011, shall be made in accordance with the detailed guidelines for the Unesco/OECD/Eurostat data collection on education systems. 
Skillet mellom akademiske og yrkesmessige retninger (ISCED 6 og 7 på tosifret detaljnivå), som ikke ble nøyaktig definert i ISCED 2011 som vedtatt av UNESCO-medlemsstatene på deres 36. generalkonferanse i november 2011, skal være i samsvar med de detaljerte retningslinjene for UNESCO/OECD/Eurostats datainnsamling om utdanningssystemer.
From the five cases presented in paragraph 14.04, the impact of allocating FISIM on GDP and national income can be summarised in the following way: 
Ut fra de fem tilfellene beskrevet i nr. 14.04 kan virkningen av fordeling av FISIM på BNP og nasjonalinntekten sammenfattes som følger:
GDP increases by the amount of FISIM produced by resident FIs and allocated to sectors S.13 (general government), S.14 (for households as consumers), S.15 (NPISHs) and S.2 (rest of the world); 
BNP øker med verdien av FISIM produsert av innenlandske finansformidlere, og fordeles på sektorene S.13 (offentlig forvaltning), S.14 (for husholdninger i egenskap av forbrukere), S.15 (ideelle organisasjoner) og S.2 (utlandet),
CALCULATION OF FISIM OUTPUT BY SECTORS S.122 AND S.125 
BEREGNING AV PRODUKSJONEN AV FISIM I SEKTORENE S.122 OG S.125
Statistical data required 
Nødvendige statistiske opplysninger
The interest is calculated after reallocation of interest rate subsidies to the recipients. 
Renten beregnes etter omfordeling av rentesubsidier til mottakerne.
Reference rates 
Referanserenter
In addition, loans and deposits with the rest of the world (S.2) are broken down into loans and deposits with non-resident financial intermediaries and loans and deposits with other non-residents. 
I tillegg deles lån til og innskudd fra utlandet (S.2) opp i lån til og innskudd fra utenlandske finansformidlere og lån til og innskudd fra andre utenlandske enheter.
Internal reference rate 
Intern referanserente
In theory, the internal reference rate is the same when using deposits data rather than loans data. 
I teorien er den interne referanserenten den samme uansett om den beregnes på grunnlag av opplysninger om innskudd eller opplysninger om lån.
1-digit level of detail; ISCED 3: 
ettsifret detaljnivå; ISCED 3:
By convention, FISIM are not calculated for interbank loans and deposits between resident FIs, nor between resident FIs and non-resident FIs. 
I henhold til praksis beregnes FISIM ikke for interbanklån og -innskudd mellom innenlandske finansformidlere eller mellom innenlandske og utenlandske finansformidlere.
But interbank loans and deposits are used to calculate reference rates. 
Men interbanklån og -innskudd brukes for å beregne referanserenter.
When the deposits data is more reliable, the internal reference rate should be calculated on interbank deposits as the ratio of: 
Når opplysningene om innskudd er mer pålitelige bør den interne referanserenten beregnes på grunnlag av interbankinnskudd som forholdet mellom:
In cases where resident FIs, for their resident customers, provide loans and take deposits expressed in foreign currencies, several ‘internal’ reference rates by currencies or groups of currencies are to be calculated if this improves the estimates significantly. 
I de tilfeller der innenlandske finansformidlere yter lån til og mottar innskudd fra sine innenlandske kunder i utenlandsk valuta skal flere «interne» referanserenter beregnes etter valuta eller grupper av valutaer dersom dette gir vesentlig bedre estimater.
Data on education expenditure and number of students with coverage adjusted to education expenditure 
Data om utdanningskostnader og antall studenter som er omfattet, justert etter utdanningskostnader
Data on education expenditure and the number of students with coverage adjusted to statistics on education expenditure, shall be provided for ISCED levels 0 to 8 in accordance with the following breakdown: 
Data om utdanningskostnader og antall studenter som er omfattet, justert etter utdanningskostnader, skal leveres for ISCED-nivå 0 ‑ 8 i samsvar med følgende inndeling:
External reference rates 
Eksterne referanserenter
So the external reference rate is calculated as the ratio of interest on loans plus interest on deposits between resident FIs and non-resident FIs, to the stock of loans plus the stock of deposits between resident FIs and non-resident FIs. 
Den eksterne referanserenten beregnes dermed som forholdet mellom renter på lån pluss renter på innskudd mellom innenlandske og utenlandske finansformidlere og beholdningene av lån pluss beholdningene av innskudd mellom innenlandske og utenlandske finansformidlere.