natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Trænarevet off the coast of Nordland
Trænarevet utanfor Nordland
Røstrevet off the coast of Nordland
Røstrevet utanfor Nordland
Iverryggen off the coast of Nord-Trøndelag
Iverryggen utanfor Nord-Trøndelag
Sularevet off the coast of Sør-Trøndelag
Sularevet utanfor Sør-Trøndelag
Breisunddjupet off the coast of Møre og Romsdal
Breisunddjupet utanfor Møre og Romsdal
Tisler off the coast of Østfold
Tisler utanfor Østfold
Fjellknausene off the coast of Østfold
Fjellknausane utanfor Østfold
Rauerfjorden off the coast of Østfold
Rauerfjorden utanfor Østfold
The protection is pursuant to the Regulations on Ocean Fishing, ch. 13 (“Protection of Coral Reefs”).
Vernet er gitt etter «Forskrift om utøvelse av fisket i sjøen» kapittel XIII Beskyttelse av korallrev.
Other forms of protection
Andre former for vern
An analysis of the social impact of goods transport provides the first clear picture of which items are suitable for carriage by ship, and notes that incentive schemes are needed to increase maritime freight.
En samfunnsanalyse av godstransport gir for første gang et klart bilde av hvilken type gods som kan egne seg, og påpeker at det trengs incentivordninger for å øke sjøtransporten.
“Although it’s long been a goal to shift freight from road to rail and sea, the reality is that influencing the distribution of transport channels is demanding,” says Else Marie Marskar.
- Selv om det lenge har vært et mål å overføre gods fra vei til jernbane og sjø, så viser virkeligheten at det er utfordrende å påvirke transportmiddelfordelingen.
Employed by the Norwegian Public Roads Administration, she has been project manager for the broad-based social analysis of goods transport.
Dette har ført til frustrasjon og grubling rundt hvorfor det ikke har skjedd.
The analysis was conducted by airports operator Avinor, the Public Roads Administration, the Norwegian National Rail Administration and the Norwegian Coastal Administration (NCA) in the wake of the national transport plan for 2014-23.
I forbindelse med framleggelsen av Nasjonal transportplan for 2014-2023 ble det bestemt at Avinor og transportetatene Statens vegvesen, Jernbaneverket og Kystverket skulle utarbeide en samfunnsanalyse for godstransporten.
Its overall goal was “to contribute to safe, environment-friendly and socio-economically efficient transport”.
Det overordnede målet var å «bidra til trafikksikker, miljøvennlig og samfunnsøkonomisk effektiv transport.»
Transferring freight from road to rail/sea represented on target.
Ett delmål er å overføre gods fra vei til bane og sjø.
Learning more
500 millioner tonn gods
Marskar was appointed project manager precisely with the aim of securing an overall view of and learning more about freight transport in Norway.
Marskar fikk i oppgave å lede prosjektet nettopp med det å mål å få en oversikt og mer kunnskap om godstransport i Norge.
“Transport work involves both kilometres travelled and volume carried,” Marskar explains.
- Transportarbeid ser både på antall kilometer og hvor mye volum som fraktes.
“So the work done by a cargo ship from Bergen to Oslo is the goods shipped in tonnes multiplied by the kilometres sailed.”
Om en for eksempel ser på transportarbeidet til et fraktskip fra Bergen til Oslo må en gange antall tonn gods som fraktes med antall km.
If transport to and from abroad is included, shipping provides no less than 83 per cent of “total transport work in the Norwegian area”.
Dersom en også inkluderer utenrikstransport, det som kalles «samlet transportarbeid på norsk område», så spiser sjøtransporten hele 83 prosent av kaka.
That reflects its dominance in Norway’s foreign trade.
Dette er fordi sjøtransporten er svært dominerende i utenrikshandelen.
Strong growth
Stor vekst i transportarbeid
Domestic transport by road, rail and sea has risen by an average of 3.2 per cent annually over the past 20 years, and that growth is expected to continue.
Innenriks har transportarbeidet både på veg, jernbane og til sjøs økt med 3,2 prosent i gjennomsnitt per år de siste tjue årene.
Chapter 7 of the national plan, which addresses freight transport, builds on the social freight analysis.
Kapittel 7 i nasjonal transportplan, som ser på transport av gods, bygger på samfunnsanalysen av godstransport.
“To ensure the transfer of volumes from road to sea, flexible, modern and frequent maritime transport services able to compete with road haulage – including over short distances – must be established,” the plan concludes.
«For å sikre overføring av volumer fra veg til sjø må det etableres fleksible, moderne og frekvente sjø- transporttilbud som kan konkurrere med vegtransport, også på kortere distanser», står det i planen.
“Maintaining the relative share of maritime transport is at least as important as shifting freight away from the roads,” says Arve Dimmen, acting director general of the NCA.
- Det å opprettholde andelen sjøtransport er minst like viktig som å overføre gods, og det vil bli vekst i alle transportformer.
Much of the expansion in road and air freight appears to be related to consignments where speed is a factor, such as the shipment of fresh fruit, vegetables and fish.
En stor del av veksten i vei- og lufttransport synes å ha med mer transport av varer som haster, som transport av ferskvarer som frukt, grønnsaker og fisk.
Ninety per cent of the road haulage journeys in Norway cover short distances.
90 prosent av veitransportens godsmengde skjer over kortere avstander.
The construction sector accounts for the largest proportion, followed by goods distribution.
Bygg og anlegg utgjør den største andelen av dette, og så kommer varedistribusjon.
Transfer potential
Overføringspotensial på 5-7 millioner tonn
As Dimmen notes, however, volume growth for each means of transport will exceed the transfer potential.
Men volumveksten i hver av transportformene vil bli større enn overføringspotensialet, slik Dimmen påpeker.
Inadequate data
Problemer med tall
“Those who send freight by road even when they’re next door to a port aren’t doing so because they’re not interested in the environment or in sending goods by sea,” she say.
- De som bruker vegtransport selv om de ligger ved en havn, gjør det ikke fordi de ikke er interessert i miljø eller sjøtransport.
“They choose the best solution for their clients and their product.
De velger den beste løsningen for sin kunde og sitt produkt.
That’s why we must ensure maritime transport becomes more competitive.”
Derfor må vi sørge for å gjøre sjøtransporten mer konkurransedyktig.
Making ships attractive
Tiltak for å få gods til sjøs
Askildsen, Marskar and the other representatives from the transport-related government agencies have therefore come up with some proposals to encourage a shift from road haulage.
Askildsen og Marskar og de andre representantene fra transportetatene har derfor kommet fram til noen forslag til tiltak som vil gi overføring av gods fra veg til sjø og bane.
“We believe it’s possible to boost maritime freight through incentive schemes,” explains Askildsen, and says that one suggestion is directed at shipping companies.
- Vi tror det er mulig å påvirke godstransport til sjøs positivt ved å gi noen incentivordninger.
“This involves developing new transport offers or upgrading existing ones.
Et av forslagene retter seg mot rederier og går på å utvikle nye sjøtransporttilbud eller oppgradere eksisterende rutetilbud.
An important reason why many choose road haulage is that maritime services are too infrequent, we found.”
For lav avgangsfrekvens til sjøs viser seg å være en viktig grunn til at mange velger vei, sier Askildsen.
Shipping companies which qualify for grants must be able to document an environmental gain from transporting consignments by sea.
Rederiene som kan få støtte må kunne dokumentere at det er miljøgevinst i å transportere til sjøs.
Another idea is to support the development of efficient and environmentally acceptable ports.
Et annet forslag går på å gi tilskudd til utvikling av effektive og miljømessige gode havner.
That proposal also appears in the national transport plan’s planning document.
Forslagene står også i plandokumentet til Nasjonal transportplan.
In addition, the freight analysis revealed that maintaining a decentralised port structure is important for getting as much cargo as possible onto ships.
Gjennom godsanalysen er det også kommet fram at å opprettholde en desentralisert havnestruktur er viktig for å få mest mulig gods på sjø.
NOK 9.4 million in grants – double the figure for 2015 – was allocated by the NCA in February 2016 to support port collaboration as part of efforts to make the sector competitive.
I februar utdelte Kystverket 9,4 millioner til havnesamarbeid, som et ledd i å gjøre sektoren mer konkurransedyktig.
Climate-neutral
En transportsektor i nullutslippssamfunnet
Environmental and climate considerations have been given an important place in the freight analysis and the national transport plan’s planning document.
Miljø og klima har fått en viktig plass i godsanalysen og i plandokumentet til Nasjonal transportplan.
Sea and rail shipments are more environment-friendly than road haulage, and obtaining a shift away from the latter forms part of efforts to create a sustainable society.
Sjø og jernbane er mer miljøvennlig enn vegtransport, og godsoverføring er et middel i målet om et bærekraftig samfunn.
She feels that things are moving in the right direction.
Hun synes utviklingen er positiv.
Reaching Norway’s climate goals looks much more likely than when work began on the freight analysis because of rapid technological progress and greater knowledge of the available opportunities.
Målet om å nå klimamålene ser langt lysere ut nå enn det gjorde da de startet med godsanalysen på grunn av rask teknologiutvikling og økt kunnskap om hvilke muligheter som finnes.
Greener shipping
Trenger mer miljøvennlig sjøtransport
Although shipping is the form of transport with the fewest disadvantages for society, it must not be used as an excuse for doing nothing.
Sjøtransporten er den transportformen med minst ulemper for samfunnet, men det må ikke brukes som en sovepute.
“Rapid technological advances are now being made in reducing emissions and discharges from means of transport,” observes Dimmen.
- Det er nå en rivende utvikling av teknologi for å redusere utslipp fra transportmidler.
August 2016 Lisbet Jære , BarentsWatch
Sist oppdatert: 16. mars 2016 Lisbet Jære , BarentsWatch
Various institutions offer support for marine and coastal research in the High North and Arctic.
Ulike aktørar tilbyr støtte til forsking på hav og kyst i Nordområda og Arktis.
The best known of these are the Research Council of Norway and the EU.
Av desse er Forskingsrådet og EU dei mest kjente aktørane.
An overview is provided below of the latest programmes and calls for proposal.
Under vil du sjå ein oversikt over program og utlysingar som er mest aktuelle.
Applications for funding can be submitted from anyone, whether independent researchers, research environments, institutes, companies, universities and colleges.
Dei som kan søkje på midlar er alt frå enkeltståande forskarar, forskingsmiljø, institutt, bedrifter, universitet og høgskular.
The Government has stated that it wishes to focus more on areas such as green marine technology and research cooperation with Russia.
Regjeringa har uttalt ønskje om større satsing på mellom anna miljøvennleg maritim teknologi, og forskingssamarbeid med Russland.
Particular priority is given to projects involved with the High North.
Prosjekt som omhandlar nordområda er spesielt prioriterte.
Research policy
Forskingspolitikk
The Research Council of Norway is intending to set up a subsidy scheme in line with Norway’s research policy.
Forskingsrådet skal lage støtteordningar i samsvar med norsk forskingspolitikk.
The policy was approved in the Norwegian Parliament.
Politikken vert vedteken i Stortinget.
The government has set itself objectives in terms of what it wants to achieve in the area of research in Norway, including through the Soria-Moria Declaration (2005).
Regjeringa har sett seg mål for kva dei ønskjer å oppnå innan forsking i Noreg, mellom anna gjennom Soria Moria-erklæringa (2005).
The Research Council of Norway has a series of programmes for different areas.
Forskingsrådet har ei rekkje program for ulike område.
There are calls for proposal for specific projects under each programme for which subsidies can be applied for.
Under kvart program er utlysingar av spesifikke prosjekt ein kan søkje om støtte til.
The MAROFF programme (Maritime activities and offshore operations) is one example of the Government’s contribution in the field of green maritime technology.
Programmet Maritim verksemd og offshore operasjonar (MAROFF) er eit døme på regjeringa si satsing innan miljøvennleg maritim teknologi.
Green maritime effort
Miljøvennleg maritim satsing
MAROFF is split into three innovation areas: environment, advanced logistics and sophisticated green maritime operations.
MAROFF er inndelt i tre innovasjonsområde; miljø, avansert logistikk og krevjande miljøvennlege maritime operasjonar.
The programme, which was revised in spring 2012, was devised based on input from the Maritim 21 project, questionnaires and pressure from research institutes.
Programmet som vart revidert våren 2012 vart utforma etter innspel frå prosjektet Maritim 21, spørjeundersøkingar, og trykk frå forskingsinstitusjonar.
Shipping companies, the shipbuilding industry and equipment suppliers are targeted in particular.
Det er spesielt mynta på reiarlag, verfts- og utstyrsindustrien.
Maritime transport and operations in the High North are one of the new thematic priorities in the revised programme.
Maritim transport og operasjonar i nordområda, er ein av dei nye tematiske prioriteringane i det reviderte programmet.
The total fund for the programme is NOK 150 million.
Den totale ramma for programmet er på 150 millionar kroner.
The Research Council of Norway usually grants subsidies to 15 projects, with each receiving roughly NOK 10 million.
Normalt gir Forskingsrådet støtte til 15 prosjekt, som kvar får omlag 10 millionar kroner.
One billion a week
Ein milliard i veka
At an international level, the EU’s Seventh Framework Programme (FP7) is the largest research cooperation programme in the world.
Internasjonalt er EU sitt sjuande rammeprogram (FP7) det største forskingssamarbeidet i verda.
Norway participates in it on an equal footing with the other EU countries.
Noreg deltek på lik linje som dei andre EU-landa.
FP7 allocates NOK 1 billion every week to research and technology development.
Kvar veke delar FP7 ut ein milliard kroner til forsking og teknologiutvikling.
If you need help to apply for funds, the Research Council of Norway has special schemes for this.
Treng du hjelp til søknadsarbeidet har Forskingsrådet eigne ordningar.
They provide support with working on applications and on network building for EU projects.
Dei støttar arbeid med søknadar og nettverksbygging til EU-prosjekt.
An overview is provided below of what research that funding can be applied for.
Her er oversikt over kva forsking ein kan søkje støtte til.
The calls for proposal are arranged according to the application deadlines for each institution.
Utlysingane er sortert etter søknadsfristar for kvar aktør.
The overview does not include research of a more general nature and support for making arrangements, preliminary projects, grants or similar.
Forsking av meir generell karakter, og støtte til arrangement, forprosjekt, stipend eller liknande, er ikkje med i oversikta:
Research Council of Norway
Forskingsrådet:
Programme: Maritime activities and offshore operations (MAROFF)
Program: Maritim verksemd og offshore operasjonar (MAROFF)
Funding: NOK 132.5 million
Midlar: 132,5 millionar kroner
Programme link: MAROFF
Link til programmet: MAROFF
Programme: Russia and the High North/Arctic (NORRUSS)
Program: Russland og nordområda/Arktis (NORRUSS)
Call for proposal: Research cooperation with Russia
Utlysing: Forskingssamarbeid med Russland
Funding: NOK 12 million
Midlar: 12 millionar kroner
Programme link: NORRUSS
Link til programmet: NORRUSS
Programme: The Oceans and the Coastal Areas (HAVKYST)
Program: Havet og Kysten (HAVKYST)
Funding: NOK 26 million
Midlar: 26 millionar kroner
Programme link: HAVKYST
Link til programmet: HAVKYST
Programme: Petromaks (PETROMAKS)
Program: Petromaks (PETROMAKS)
Funding: NOK 60 million
Midlar: 60 millionar kroner
Programme link: PETROMAKS
Link til programmet: PETROMAKS
Search for calls for proposal: Research Council of Norway
Søk etter utlysingar: Forskingsrådet
EU’s Seventh Framework Programme (FP7)
EU sitt sjuande rammeprogram (FP7):
Programme: FP7 – Environment and Climate (FP7 ENV)
Program: FP7 – Miljø og Klima (FP7 ENV)
Funding: EUR 335 million
Midlar: 335 millionar Euro
Programme link: Cordis
Link til programmet: Cordis
In Norwegian: Research Council of Norway
På norsk: Forskingsrådet
Programme: FP7 Transport (FP7 TRANSPORT)
Program: FP7 Transport (FP7 TRANSPORT)
Funding: EUR 300 million
Midlar: 300 millionar Euro
Programme link: Europa
Link til programmet: Europa
Programme: FP7 – Food, Agriculture and Fisheries, and Biotechnology (FP7 – BIO (KBBE))
Program: FP7 – Mat, landbruk og fiskeri, og bioteknologi (FP7 – BIO (KBBE))
Funding: EUR 341 million
Midlar: 341 millionar Euro
Area of research: Social science and humanities.
Forskingsområde: Samfunnsvitenskap og humaniora.
Natural sciences, mathematics, technology.
Naturvitenskap, matematikk og teknologi
Call for proposal: Nordic Centres of Excellence within eScience in Climate and Environmental Research - A Grand Challenge Research Programme within the Nordic eScience Globalisation Initiative
Utlysing: Nordic Centres of Excellence within eScience in Climate and Environmental Research - A Grand Challenge Research Programme within the Nordic eScience Globalisation Initiative
Funding: NOK 40 million
Midlar: 40 millionar kroner
Programme link: NordForsk
Link til programmet: NordForsk
Sist oppdatert: 16.
Illustrasjonsfoto: Trond Brattelid, NIFES.
September 2013 Willy Haram , BarentsWatch
Sist oppdatert: 05. april 2013 Willy Haram , BarentsWatch
Some, such as PCBs and dioxins, can cause damage even in small concentrations.
De farligste stoffene, som PCB og dioksiner, kan gi skader selv i små konsentrasjoner.
Hazardous substances accumulate in the food chain and top-level predators such as polar bear and seals may be exposed to very high levels of pollution.
Miljøgifter som hoper seg opp i næringskjedene har ført til høye nivåer av miljøgifter hos noen rovdyr, for eksempel isbjørn.
The levels of mercury and cadmium registered in some sea-birds and mammals are high enough to be injurious to health if they are eaten by people or animals.
Innholdet av kvikksølv og kadmium i enkelte sjøfugler og pattedyr er så høyt at det kan innebære helseeffekter både for dyr og mennesker som spiser dem.
Hazardous substances can lead to deformities in marine organisms or reduce their reproductive capacity, and thus alter the distribution of species.
Miljøgifter kan påvirke livet i havet på mange måter, og kan blant annet føre til misdannelser og endret reproduksjonsevne.
This is also the basis of the EU Marine Strategy Framework Directive.
Dette legges også til grunn i EUs havstrategidirektiv.
We thus have a good basis for international cooperation with increased environmental focus and concerted environmental efforts in the North Sea.
Vi har derfor et godt grunnlag for internasjonalt samarbeid med økt miljøfokus og samordnet miljøinnsats i Nordsjøen.
Management plans for marine areas are demarcated by the baseline.
Forvaltningsplanene for havområdene avgrenses av grunnlinjen.
The coast within is managed by water region authorities through the water regulations.
Kysten innenfor forvaltes av vannregionmyndighetene gjennom vannforskriften.
Here you can read more about the management of the individual marine areas:
Her kan du lese mer om forvaltningen av de enkelte havområdene:
Management of the Barents Sea including Lofoten
Forvaltning av Barentshavet med Lofoten
Management of the Norwegian Sea
Forvaltning av Norskehavet
Management of the North Sea
Forvaltning av Nordsjøen
The work started with environmental monitoring in the Barents Sea - Lofoten.
Arbeidet startet med miljøovervåking i Barentshavet og Lofoten.
The monitoring Group now also coordinates the monitoring of the Norwegian Sea.
Overvåkingsgruppen samordner også overvåkingen av Norskehavet.
One of the group's most important tasks is to develop indicators that can illustrate trends in environmental conditions over time.
En av gruppens viktigste oppgaver er å utvikle indikatorer som kan illustrere utviklingen i miljøtilstanden over tid.
Indicators have been developed for the Barents Sea - Lofoten and for the Norwegian Sea.
Indikatorer er utarbeidet for Barentshavet og Lofoten og for Norskehavet.
In addition to the work of the Monitoring Group, there is also other monitoring of marine areas, including by OSPAR and the Arctic Council (AMAP) in the north.
I tillegg til arbeidet i Overvåkingsgruppen skjer det også annen overvåking av havområdene, blant annet av OSPAR og Arktisk Råd (AMAP) i nord.
Activity and environmental risk
Aktivitet og miljørisiko
Marine life is affected by human activities such as shipping, fisheries, oil and gas exploration and more.
Livet i havet påvirkes av menneskelige aktiviteter som skipstrafikk, fiskeri, utvinning av olje og gass med mer.
These activities can result in discharges during normal operation, and unintentional and acute discharges can also happen.
Disse aktivitetene kan medføre utslipp ved normal drift, og det kan også skje utilsiktede og akutte utslipp.
In particular, it is discharges due to accidents that result in the greatest harm to ecosystems.
Det er særlig utslipp som skyldes uhell som kan gi større skadevirkninger på økosystemet.
Environmental risk expresses the potential harm associated with the activities.
Miljørisiko er uttrykk for skadepotensialet knyttet til aktivitetene.
To assess environmental risk, the likelihood that an accident can happen must be evaluated – as well as the consequences if the accident does happen.
For å utrede miljørisikoen må sannsynligheten for at et uhell kan skje vurderes – og hva som blir konsekvensene hvis uhellet først er ute.
Sist oppdatert: 25.
Illustrasjonsfoto: BarentsWatch.
May 2013 Norwegian Environment Agency
Sist oppdatert: 10. mai 2012 Miljødirektoratet
The NYTEK regulation sets out requirements for the design and operation of fish farms.
NYTEK-forskriften stiller krav til utforming og drift av oppdrettsanlegg.
The aim of this is to set standards, improve operating procedures and ensure that the best possible location for the farms can reduce the number of farmed fish escaping.
Dette for å sette standard, forbedrede driftsrutiner og gjøre at en best mulig plassering av anleggene kan redusere rømmingen av oppdrettsfisk.
Visit the Directorate of Fisheries’ website for more information about the regulation from the Norwegian law database (Lovdata) and reporting:
Til Fiskeridirektoratet for mer om forskriften hos Lovdata og rapportering:
http://www.fiskeridir.no/akvakultur/nytek
http://www.fiskeridir.no/akvakultur/nytek
Sist oppdatert: 16.
Foto: Tom Haga/Norwegian Seafood Export Council.
September 2013 Barentswatch , The Directorate of Fisheries
Sist oppdatert: 03. mai 2012 Barentswatch , Fiskeridirektoratet
He states that the Norwegian Maritime Directorate now has conducted thorough risk analysis for the different vessel types in order to reduce the number of accidents.
Siden 2012 har Sjøfartsdirektoratet foretatt en grundig risikoanalyse for de ulike fartøytypene for å få redusert antall ulykker.
Through the analysis the directorate has arrived at specific measures to reduce the risk of accidents.
Gjennom analysen er direktoratet kommet fram til konkrete tiltak som kan redusere ulykkesrisikoen.
This may include measures related to inspections carried out on board, preventive work and possible changes to regulations.
Dette kan for eksempel være tiltak knyttet til tilsyn som utføres om bord, forebyggende arbeid og eventuelt endring av regelverk.
The number of fatal accidents show a decline from 13 (2011) to 11 last year.
Det samme gjelder for ulykkestypen kontaktskader, der fartøyer kolliderer med kaier, broer og lignende.