natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Bjørnøya's geology and landscape
Bjørnøyas geologi og landskap
Bjørnøya's history and cultural remains
Bjørnøyas historie og kulturminner
Bjørnøya's wildlife
Miljødirektoratet
Tuesday August 01 2017
fredag 15. september 2017
Allison Bailey has successfully defended her Ph.D.
Gjør seg klar for ett år i Antarktis
Thursday April 14 2016
torsdag 24. august 2017
Wednesday February 24 2016
onsdag 09. august 2017
The Barents Sea is important for the Norwegian fishing industry because the supply of water from the Atlantic Ocean creates very good growing conditions.
Barentshavet er et viktig områder for norsk fiskerinæring, hvor vanntilførselen fra Atlanterhavet skaper svært gode vekstforhold.
A common eider swimming among ice floes in the Barents Sea.
Ærfugl blant isen i Barentshavet.
At least 20 million seabirds live here in summer.
Området huser minst 20 millioner sjøfugl sommerstid.
Deep trenches are found in many places and they typically have a horizontal soft bottom due to the accumulation of sediment.
Flere steder er det dype renner som ofte karakteriseres av horisontal bløtbunn på grunn av sediment som akkumuleres.
Many banks and other extensive areas, on the other hand, have relatively little sedimentation owing to powerful currents.
Mange banker og flak har derimot relativt liten sedimentering på grunn av sterk strøm.
Northward-flowing ocean currents transport Atlantic water eastwards and northwards, and southward-flowing ocean currents transport Arctic water southwards.
Nordgående havstrømmer transporterer atlantisk vann øst- og nordover, mens sørgående havstrømmer transporterer arktisk vann sørover.
The supply of Atlantic water helps to make parts of the area stand out from other Arctic seas at a similar latitude, and it also means that these areas are comparatively easily accessible for most of the year.
Det bidrar også til at disse delene av området er relativt lett tilgjengelig i store deler av året.
The Barents Sea is one of the most productive oceanic areas in the world, and few other seas can boast a corresponding abundance of breeding seabirds.
Barentshavet er et av verdens mest produktive havområder, og det er få andre havområder som kan fremvise en tilsvarende rikdom når det gjelder hekkende sjøfugl.
At least 20 million seabirds live here in summer.
Minst 20 millioner sjøfugl har tilhold i Barentshavet sommerstid.
They belong to 40 different species and breed in 1600 colonies.
Disse fordeler seg på 40 ulike arter og 1600 hekkekolonier.
The Barents Sea is very important for the Norwegian fishing industry, since it is both a valuable growing-up area for several important species of fish and big catches are taken here.
Barentshavet er et svært viktig område for norsk fiskerinæring, både som oppvekstområde for en rekke viktige fiskeslag og som høstingsområde.
For the past 40 years, the Barents Sea has given a yield of between 1 and 3.5 million tonnes of fish.
Gjennom de siste førti år har Barentshavet gitt en avkastning på mellom 1 og 3,5 millioner tonn fisk.
The Norwegian Polar Institute focuses on the Barents Sea
Fokusområde for Norsk Polarinstitutt
The Polar Institute research vessel, Lance, frequently undertakes cruises to the Barents Sea.
Tokt med forskningsfartøyet «Lance» finner stadig sted i Barentshavet.
The Norwegian Polar Institute carries out a great deal of research in the area, also on the sea ice.
Norsk Polarinstitutt bedriver mye forskning i området, blant annet på havisen.
Norwegian Polar Institute scientists study Barents Sea ecosystems, birds and mammals, and the sea ice itself, and our environmental managers helped to draw up the Management Plan for the Barents Sea, which was published by the Norwegian Government on 31 March 2006.
Norsk Polarinstitutts forskere studerer økosystemer, fugler og pattedyr og havisen i Barentshavsområdet, og våre miljøforvaltere har vært aktive i utarbeidelsen av forvaltningsplan for Barentshavet som ble lagt fram av Regjeringen 31. mars 2006.
The Institute is now engaged in following-up the plan.
Nå deltar Polarinstituttet i oppfølgingen av forvaltningsplanen.
The BarentsPortal is a web site which supplies first-hand information on the environment in the Norwegian and Russian parts of the Barents Sea.
BarentsPortal er et nettsted som gir førstehånds kunnskap om miljøet i norsk og russisk del av Barentshavet.
The portal is a cooperative project between Norwegian and Russian management and research institutions, and the Norwegian Polar Institute is responsible for the Norwegian part of the project.
Nettstedet er et samarbeid mellom norske og russiske forvaltnings- og forskningsinstitusjoner, og Norsk Polarinstitutt har prosjektledelsen på norsk side.
White paper: Meld.
St.
St. 20 (2010-2011) First update of the Integrated Management Plan for the Marine Environment of the Barents Sea–Lofoten Area
10 (2010-2011) – Oppdatering av forvaltningsplanen for det marine miljø i Barentshavet og havområdene utenfor Lofoten
Nordområdeutvalget
BarentsPortal
BarentsPortal - Barents Sea environmental status
Nordområdeutvalget
State of the Environment Norway: Barents Sea-Lofoten area
Miljøstatus Norge: Barentshavet
We run scientific research, mapping and environmental monitoring in the Arctic and Antarctica.
Vi driver forvaltningsrettet forskning og geologisk kartlegging i Arktis og Antarktis
Climate and climate change
Klima og klimaendringer
Glaciers
Isbreer
The main cause of this is the archipelago's isolated geographical location, possibly combined with specific climatic conditions.
Den isolerte geografiske plassering av øygruppen, muligens sammen med enkelte klimatiske forhold, er hovedårsaken til dette.
However, due to the combination of distinctive environmental factors and different habitats and biotopes, the sea areas around Svalbard have a characteristically large biological diversity compared with other Arctic areas at similar latitudes.
Kombinasjon av særegne miljøfaktorer og ulike habitater og naturtyper gjør imidlertid at det biologiske mangfoldet i havområdene ved Svalbard samlet sett er stort, sammenlignet med andre områder i Arktis på tilsvarende breddegrad.
What is biodiversity?
Hva er naturmangfold?
Biodiversity is a term encompassing all the variations of lifeforms found on Earth: millions of plants, animals and microorganisms, their genetic material and the interactions between them.
Naturmangfold er et begrep som omfatter alle variasjonene av livsformer som finnes på jorda: millioner av planter, dyr og mikroorganismer, arvestoffet deres og det samspillet de er en del av.
The Norwegian Nature Diversity Act
Naturmangfoldloven
The Arctic is typified by low temperatures, low precipitation, strong seasonal variation in solar insolation and the availability of nutrients.
Typisk for Arktis er lave temperaturer, lite nedbør, sterk sesongvariasjon i innstråling av sollys og tilgjengelighet av næringssalter.
Other characteristics are the prevalence of permafrost and sea ice.
Forekomst av permafrost og sjøis er andre særtrekk.
There may be large natural differences in physical factors from one year to the next.
Det kan være stor naturlige forskjeller i fysiske faktorer fra et år til et annet.
Intra-annual and inter-annual variation in physical factors affects primary producers, prey animals and predators in respect of incidence, prevalence and production.
Variasjon i fysiske faktorer gjennom året og mellom år påvirker primærprodusenter, byttedyr og predatorer både mht. forekomst, utbredelse og produksjon.
Some species are present in the Arctic only in parts of the year or in parts of their lifecycle.
Noen arter har kun tilhold i Arktis i deler av året eller i deler av sin livssyklus.
In the Arctic, there is an intimate link between the ecosystems in the sea and on land.
I Arktis er det nær kobling mellom økosystemer i havet og på land.
Research into biodiversity covers a range of fields (such as cellular and molecular biology, physiology, ecology, behavioural biology, conservation biology, taxonomy and evolution) and different trophic levels (from viruses and bacteria to large mammals).
Forskningen på naturmangfold omfatter en rekke forskningsfelt (for eksempel celle- og molekylærbiologi, fysiologi, økologi, atferdsbiologi, bevaringsbiologi, taksonomi og evolusjon) og ulike trofiske nivåer (fra virus og bakterier til store pattedyr).
Regarding ecosystems, more knowledge is required about their structures and functions, and the effect of the different types of impacts, both natural and anthropogenic, they are subjected to.
Det er behov for kunnskap om økosystemenes struktur og funksjon og effekten av ulike typer påvirkning som økosystemet utsettes for, både naturlige og menneskeskapte.
This presupposes an awareness of how and why the numbers and distribution of species and populations vary.
Dette forutsetter kjennskap til hvordan og hvorfor arter og populasjoners antall og utbredelse varierer.
More about our research into biodiversity
Mer om vår forskning på naturmangfold
Environmental management
Miljøforvaltning
Norway has a policy goal of environmental management being ecosystem-based, i.e. that the management of human activities is based on the framework that the ecosystem defines for the maintenance of its structure, functioning and production.
Norge har som målsetting at miljøforvaltningen skal være økosystembasert, dvs. at forvaltningen av de menneskelige aktivitetene skal ta utgangspunkt i de rammene som økosystemet setter for opprettholdelse av dets struktur, virkemåte og produksjon.
Any pressure on an ecosystem should consequently be assessed on the basis of the cumulative environmental effects on the ecosystem now and in the future, in the light of coherences in the ecosystems and their functioning.
En påvirkning av et økosystem bør følgelig vurderes ut fra den samlede belastning som økosystemet er eller vil bli utsatt for, i lys av sammenhengene i økosystemene og deres funksjon.
SEATRACK (Seabird Tracking)
SEATRACK (Seabird Tracking)
Ecosystem dynamics in a high-Arctic pack ice environment (N-ICE)
Ecosystem dynamics in a high-Arctic pack ice environment (N-ICE)
Climate ecological Observatory for Arctic Tundra (COAT)
Climate ecological Observatory for Arctic Tundra (COAT)
Sustainable management of renewable resources in a changing environment: an integrated approach across ecosystems (SUSTAIN)
Sustainable management of renewable resources in a changing environment: an integrated approach across ecosystems (SUSTAIN)
More projects about biodiversity
Flere prosjekter om naturmangfold
Latest articles on biodiversity
Siste artikler om naturmangfold
Master thesis project on arctic ecotoxicology – Pollutant effects in walruses
Jakter på nye rypetall
More articles on biodiversity
Flere artikler om naturmangfold
Due to the low temperatures and low precipitation, lake ice on Svalbard is very compact and transparent, and little snow settles on it.
På grunn av lav temperatur og lite nedbør, er innsjøisen på Svalbard svært kompakt og gjennomsiktig, samt at det legger seg lite snø oppå isen.
The relatively clear black ice, together with low snowfall, means that a lot of the light penetrates through and contributes to relatively high primary production under the ice.
Den relativt klare stålisen, sammen med lite snø, fører til at mye av lyset trenger gjennom isen og bidrar til en relativt høy primærproduksjon under isen.
In lakes with catchments containing significant glaciers (glacial lakes), increased summer solar radiation causes large volumes of glacial sediments to be transported out into the lakes.
I innsjøer som ligger i nedslagsfelt med betydelige isbreer (bresjøer), vil økt solstråling om sommeren føre til at store mengder breslam føres ut i innsjøene.
Annual production in Svalbard lakes varies strongly with climatic conditions, primarily temperature and snowfall.
Årlig produksjon i innsjøer på Svalbard varierer sterkt med klimatiske forhold, først og fremst temperatur og snømengde.
However, it is the lack of nutrients, rather than sunlight and temperature, that is considered to be the most significant single factor limiting primary production in Arctic lakesPolar ecology.
Det er likevel mangel på næringsstoffer, og ikke sollys og temperatur, som er den antatt viktigste enkeltfaktoren som begrenser primærproduksjonen i arktiske innsjøerPolar ecology.
Glasgow, Blackie: New York, Chapman and Hall (Tertiary Level Biology).
Glasgow, Blackie: New York, Chapman and Hall (Tertiary Level Biology).
The exception is lakes that receive large quantities of nutrients from external sources, such as seabirds nesting in the lakes' catchment basins
Unntaket er innsjøer som mottar store mengder næringsstoffer utenfra, for eksempel fra sjøfugl som hekker i nedslagsfeltet til innsjøene.
Svalbard's extreme isolation, in combination with its Arctic climate, has produced freshwater sites with very few species of plankton and benthic animals.
Svalbards sterke isolasjon, i kombinasjon med det arktiske klimaet, har gitt ferskvannslokaliteter med svært få arter av plankton og bunndyr.
Char is the only freshwater fish.
Røye er eneste ferskvannsfisk.
Stoneflies, dragonflies, black flies and predaceous diving beetles are among the species found in most of the lakes of Northern Norway, but which have not yet been observed in Svalbard.
Steinfluer, øyenstikkere, knott og vannkalver er blant noen av artene som finnes i de fleste innsjøene i Nord-Norge men som ennå ikke påvist på Svalbard.
The dominant bodies of water are shallow (<2 m) ponds and small lakes created by permafrost.
De dominerende vannforekomstene er grunne (<2 m) dammer og småvann som er dannet av permafrost.
These often have a high production of insects and crustaceans, may be significant biotopes for birds, and are highly vulnerable to permafrost thawingDisappearing Arctic lakes.
Disse har ofte en høy produksjon av insekter og krepsdyr, kan være viktige biotoper for fugl, og er svært sårbare for opptining av permafrostDisappearing Arctic lakes.
Science, 308: 1429–1429.
Science, 308: 1429–1429.
2005.
2005.
DOI: 10.1126/science.1108142" class="reflink">[3].
DOI: 10.1126/science.1108142" class="reflink">[3].
These permafrost-dammed pools do not normally support fish since they freeze through to the bottom in winter, whereas Arctic char live in effectively all the lakes on Svalbard below the marine limit that do not freeze through (are deeper than 2 m).
Disse permafrostdemmede dammene mangler normalt fisk fordi de bunnfryser om vinteren, mens det i stort sett alle innsjøene på Svalbard, som ligger nedenfor marin grense og ikke bunnfryser (er dypere enn 2 m), lever Svalbardrøye.
Wildlife
Spør en forsker
Fresh water lake in Svalbard.
Innsjø på Svalbard.
Photo: Pernille Bronken, UNIS More articles on biodiversity
Foto: Pernille Bronken, UNIS Flere artikler om naturmangfold
Svalbard reindeer and the Svalbard rock ptarmigan, both endemic species, and two species of migratory geese (the pink-footed goose and the barnacle goose) are the most important herbivores on Svalbard.
Svalbardrein og Svalbardrype, begge (endemiske) arter, samt to arter av trekkende gjess (kortnebbgås og hvitkinngås) er de viktigste herbivore (planteetende) artene på Svalbard.
The predator/scavenger group is also species-poor, with the most important species being Arctic fox and glaucous gull, species which also largely exploit food from the sea.
Predator-/åtseldyrgruppen er også artsfattig hvor de viktigste artene er fjellrev og polarmåke, arter som også i stor grad utnytter marin føde.
Marine inputs (in the form of both nutrients and energy) into ecosystems on land are more distinct in Svalbard's coastal areas than in many other high-arctic regionsTerrestrial Ecosystems, Arctic Biodiversity Assessment: Status and trends in Arctic biodiversity 384–440, CAFF.
Marin tilførsel (både i form av næring og energi) til økosystemer på land er mer utpreget i de kystnære områdene på Svalbard enn i mange andre høy-arktiske regionerTerrestrial Ecosystems, Arctic Biodiversity Assessment: Status and trends in Arctic biodiversity 384–440, CAFF.
2013." class="reflink">[1].
2013." class="reflink">[1].
Migratory passerines (for example the snow bunting) and waders (for example purple sandpipers) increase biodiversity and prey availability in the summer seasonBirds and mammals of Svalbard.
Trekkende spurvefugler (for eksempel snøspurv) og vadefugler (for eksempel fjæreplytt) øker artsmangfoldet og tilgjengelighet av byttedyr i sommersesongenBirds and mammals of Svalbard.
Polar handbook 13.
Polar handbook 13.
Norwegian Polar Institute." class="reflink">[2].
Norwegian Polar Institute." class="reflink">[2].
In contrast to what is found in most other tundra food websKlimaendringer i norsk Arktis – Konsekvenser for livet i nord.
I motsetning til hva som er funnet i de fleste andre tundranæringsnettKlimaendringer i norsk Arktis – Konsekvenser for livet i nord.
Norsk Polarinstitutt Rapportserie 136.
Norsk Polarinstitutt Rapportserie 136.
Norwegian Arctic Climate Impact Assessment (NorACIA) hovedrapport.
Norwegian Arctic Climate Impact Assessment (NorACIA) hovedrapport.
" class="reflink">[3], small herbivorous mammals (rodents and hares) and specialised predators are largely absent from SvalbardThe bird and mammal fauna of Svalbard.
" class="reflink">[3], er små planteetende pattedyr (gnagere og hare) og spesialiserte rovdyr stort sett fraværende på SvalbardThe bird and mammal fauna of Svalbard.
Norwegian Polar Institute.
Norwegian Polar Institute.
" class="reflink">[4].
" class="reflink">[4].
There is however a local population of the southern vole which is limited to the area around the bird cliff at Grumant, Nordenskiöld LandEchinococcus multilocularis on Svalbard: introduction of an intermediate host has enabled the local life-cycle.
Det finnes imidlertid en lokal bestand av østmarkmus som er begrenset til området ved fuglefjellet i Grumant, Nordenskiöld LandEchinococcus multilocularis on Svalbard: introduction of an intermediate host has enabled the local life-cycle.
Parasitology 123: 547–552.
Parasitology 123: 547–552.
DOI:10.1017/S0031182001008800" class="reflink">[5].
DOI:10.1017/S0031182001008800" class="reflink">[5].
This rodent population supports an important parasite (Echinococcus multilocularis) which is transferable from animals to humansSpatial distribution of Echinococcus multilocularis, Svalbard, Norway.
Denne gnagerpopulasjonen opprettholder en viktig parasitt (Echinococcus multilocularis) som er overførbar fra dyr til menneskerSpatial distribution of Echinococcus multilocularis, Svalbard, Norway.
Emerging Infectious Diseases 14(1): 73–75.
Emerging Infectious Diseases 14(1): 73–75.
DOI:10.3201/eid1401.070565" class="reflink">[6] .
DOI:10.3201/eid1401.070565" class="reflink">[6] .
Fauna
Dyreliv
Envionmental management
Miljøforvaltning
Over long periods of time, some species have adapted to the climate here, while others migrate between Svalbard and warmer climes.
Artene har brukt lang tid på å tilpasse seg dette klimaet, mens andre forflytter seg mellom Svalbard og varmere egner.
Most extreme is the Arctic tern, which commutes between Svalbard and the Antarctic.
Mest ekstrem er rødnebbterna, som pendler mellom Svalbard og Antarktis.
Despite its location in the far North, the archipelago of Svalbard has a rich and diverse birdlife.
Svalbard har et rikt og variert fugleliv selv om øygruppa ligger langt mot nord.
Numerically, it is the seabirds that dominate, but the terrestrial ecosystem is also home to many species.
Sjøfuglartene dominerer i antall, men også i landøkosystemet finnes mange arter.
A large number of different bird species have been observed on Svalbard (212 as at 01.01.2015), but only 28 of them are considered to be habitual nesting birds.
Det er registrert et stort antall ulike fuglearter på Svalbard (212 per 01.01.2015), men bare 28 av disse regnes å være vanlige hekkefugler.
13 species are considered to be sparse, irregular or probable nesters and a further 12 have been recorded as nesting on at least one occasion.
Tretten arter regnes som fåtallige, uregelmessige eller sannsynlige hekkefugler og 12 arter er registrert å hekke ved minst ett tilfelle.
The remaining species are sporadic guests.
De øvrige artene er sporadiske gjester.
As climate change progresses, observations of new species are expected in its wake, either as vagrants or as nesting birds.
I kjølvannet av pågående klimaendringer forventes det at nye arter blir observert som streifere på øygruppen eller som hekkefugler.
Among the terrestrial bird species, the Svalbard rock ptarmigan (Lagopus muta hyperborea) and the snow bunting (Plectrophenax nivalis) are probably the best known.
Blant de landlevende fugleartene er svalbardrype (Lagopus muta hyperborea) og snøspurv (Plectrophenax nivalis) kanskje de mest kjente.
The Svalbard rock ptarmigan is an indigenous sub-species of the ptarmigan and the only terrestrial bird that resides on Svalbard year-round.
Svalbardrypa er en stedegen underart av fjellrype og den eneste landfuglen som oppholder seg på Svalbard året rundt.
The snow bunting is a migratory bird, but, against that, is Svalbard's only passerine.
Snøspurven en trekkfugl, men er til gjengjeld Svalbards eneste spurvefugl.
In summer, the terrestrial ecosystem gains a number of migratory species that nest in the tundra landscape.
Sommerstid tilføres landøkosystemet flere trekkende arter som hekker i tundralandskapet.
Common nesting species are the red-throated diver (Gavia stellata), the brent goose (Branta bernicla), the barnacle goose (Branta leucopsis), the pink-footed goose (Anser brachyrhynchus), the purple sandpiper (Calidris maritima), the European golden plover (Pluvialis apricaria), the dunlin (Calidris alpina), the grey phalarope (Phalaropus fulicarius), the ringed plover (Charadrius hiaticula), the sanderling (Calidris alba), the ruddy turnstone (Arenaria interpres), the red-necked phalarope (Phalaropus lobatus).
Vanlige hekkende arter er smålom (Gavia stellata), ringgås (Branta bernicla), hvitkinngås (Branta leucopsis), kortnebbgås (Anser brachyrhynchus), fjæreplytt (Calidris maritima), heilo (Pluvialis apricaria), myrsnipe (Calidris alpina), polarsvømmesnipe (Phalaropus fulicarius), sandlo (Charadrius hiaticula), sandløper (Calidris alba), steinvender (Arenaria interpres), svømmesnipe (Phalaropus lobatus).
Of these, the purple sandpiper is the commonest and most numerous species, the red-throated diver is spread over most of Svalbard, typically at smaller lakes and tarns, while the populations of barnacle goose and pink-footed goose have grown strongly in the last 30-40 years.
Av disse er fjæreplytt den vanligste og mest tallrike arten, smålom er utbredt over det meste av Svalbard og knyttet til mindre vann og tjern, mens hvitkinngås og kortnebbgås har økt sterkt i antall de siste 30–40 år.
Many of Svalbard's birds are on the Norwegian Red List either because their populations are declining or they live as small, vulnerable populations at the extremes of their distribution ranges.
Flere av Svalbards fuglearter er på den norske rødlista enten fordi de har en negativ bestandsutvikling eller finnes i små, sårbare bestander i ytterkant av sitt utbredelsesområde.
This is the case for the waders (European golden plover, dunlin, red knot, red phalarope, sanderling, ringed plover and turnstone), long-tailed skua and brent goose.
Dette gjelder vadefugler (heilo, myrsnipe, polarsnipe, polarsvømmesnipe, sandløper, sandlo og steinvender), fjelljo og ringgås.
The seabirds constitute an important link between the marine and terrestrial ecosystems, by fertilizing the areas within and around the bird cliffs.
Sjøfuglene er et viktig bindeledd mellom marine og landbaserte økosystemer ved at de gjødsler områdene i og rundt fuglefjellene.
This creates a resource for nutrient-rich vegetation, which the terrestrial birds exploit.
Dette gir grunnlag for en næringsrik vegetasjon som landlevende fugler drar nytte av.
Impacts/threats/vulnerabilitie
Påvirkninger/trusler/sårbarhet
The terrestrial bird species are affected by various environmental factors, of which climate change is the most important.
De landlevende fugleartene påvirkes av flere miljøfaktorer og et endret klima er den viktigste.