natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Marine geological knowledge helps us understand Earth's history and evolution including the climatic evolution both globally and for Norwegian polar areas.
Maringeologisk kunnskap hjelper oss med å skjønne jordens historie og utvikling, inklusiv klimautvikling både globalt og for norske polare områder.
Geological maps
Geologiske kart
Most of Antarctica is covered by ice, and where the mountains reach above the ice, the ground is almost totally free of vegetation.
Det meste av Antarktis er dekket av is, men der fjellene stikker opp av isen er de stort sett helt fri for vegetasjon.
This gives geologists a unique opportunity to study the history of how the rocks formed and the various geological processes that have taken place deep in the Earth’s crust.
Dette gir geologene en unik mulighet til å studere bergartenes dannelseshistorie og de ulike geologiske prosessene som har funnet sted dypt nede i jordskorpa.
More on geological research and mapping
Mer om kartlegging
Geological mapping programme for Svalbard
Geological mapping programme for Svalbard
Thursday September 17 2015
torsdag 24. august 2017
Monday March 23 2015
mandag 10. april 2017
New publication: Geoscience Atlas of Svalbard
Nye navn klare for kartet
The Norwegian Polar Institute has published "Geoscience Atlas of Svalbard", a book that provides information about geosciences in Svalbard.
Anonyme breer og fjell i Antarktis får endelig navn.
Tuesday March 17 2015
fredag 28. oktober 2016
More articles on geology
Flere artikler om geologi
Geological field work in Woodfjorden, Northern-Spitzbergen.
Geologisk feltarbeid i Woodfjorden, Nord-Spitsbergen.
1997.
1997.
Photo: Winfried Dallmann / Norwegian Polar Institute Rock from the sea floor in Kongsfjorden, Svalbard.
Foto: Winfried Dallmann / Norsk Polarinstitutt Stein fra havbunnen av Kongsfjorden, Svalbard.
Old ice in glaciers can also be used as a climate archive, and as indicators of the prevalence of contaminants.
Gamle islag i breer kan også brukes som klimaarkiv, og som indikatorer på utbredelsen av miljøgifter.
The mass balance of a glacier is like a bank account with deposits and withdrawals.
En isbres massebalanse er i likhet med en bankkonto resultatet av innskudd og uttak.
The deposis or accumulation of a glacier/ice sheet, comes in the form of snow.
Innskuddet, eller akkumulasjonen til en bre eller innlandsis, kommer i form av snø.
More about glaciers
Mer om isbreer
Arctic climate system study of ocean, sea ice and glaciers interactions in Svalbard area
Arctic climate system study of ocean, sea ice and glaciers interactions in Svalbard area
Physiological effects of plastic loading in northern fulmars, Fulmarus glacialis: A comparative study of colonies across a range of latitudes
Physiological effects of plastic loading in northern fulmars, Fulmarus glacialis: A comparative study of colonies across a range of latitudes
More projects on glaciers
Flere prosjekter om isbreer
Latest articles on glaciers
Siste artikler om isbreer
More articles on glaciers
Flere artikler om isbreer
Researchers working on Kronebreen.
Forskere i arbeid på Kronebreen.
Photo: Elvar Ørn Kjartansson / Norwegian Polar Institute
Foto: Elvar Ørn Kjartansson / Norsk Polarinstitutt
More about ICE.
Mer om ICE.
The research focus of ICE:
Faglig fokus:
Seaice and snow
Havis og snø
Effects of climate change on ecosystems
Klimaendringenes effekter på økosystemet i nord
Alpine glaciers
Isbreer i polare områder
Research programmes:
Forskningsprogrammer:
Ice Recovery
Ice Recovery
Ice Rises
Ice-iskoller
Norwegian Young sea ICE cruise
Norwegian Young sea ICE cruise
N-ICE2015 intends to study the effects of the polar ice being thinner than earlier on the energy flux from the sea to the atmosphere and vice versa, the effects on the weather systems, global climate, ecosystems and ice dynamics.
N-ICE2015 skal studere effektene av at polisen er tynnere enn tidligere på energiflyten fra havet og til atmosfæren og motsatt, effektene på værsystemene, globalt klima, økosystemer og isdynamikk.
More on N-ICE2015
Mer om N-ICE2015
The focus of ICE Ecosystems will be those organisms in the ecosystem that are obligate dependent on ice in some part of their life cycles and their effect and dependence upon other organisms
Fokus på forskning på stedegne, arktiske, isassosierte arter som er blant de som er mest truet av de kommende klimaendringene.
Ringed seal
Ringsel
Ivory gull
Ismåke
GLAERE
GLAERE
More on ICE Ecosystems
Mer om ICE-økosystemer
Ice Fluxes
Ice Fluxes
More on ICE Sea Ice
Mer om ICE-havis
Latest articles on ICE
Siste artikler om ICE
N-ICE2015 is moving ahead
La frem nye forskningsresultater fra Polhavet
65 scientists from 22 institutions and 10 countries gather in Malangen, Norway to present and discuss the first analyses of data from N-ICE2015.
Under en av verdens største forskningskonferanser med over 20 000 forskere fra hele verden, ble nye resultater fra forskningstoktet N-ICE2015 presentert.
Thursday November 19 2015
torsdag 15. desember 2016
Thursday August 30 2012
tirsdag 24. november 2015
More articles on ICE
Flere artikler om ICE
Preparations for a second season on ICE Fimbul Ice Shelf are well underway.
Forberedelsene til sesong nummer to på ICE-ekspedisjonen til Fimbulisen er godt i gjenge.
All the equipment, both scientific and personal, is packed into 25 metal zarges boxes, already on their way south.
Alt utstyr, både vitenskapelig og personlig, er allerede pakket i 25 aluminiumskasser og sendt mot sør.
All the equipment, both scientific and personal, is packed into 25 metal zarges boxes, already on their way south.
Leder Stein Tronstad og glasiolog Kirsty Langley under pakkingen på lageret til Norsk Polarinstitutt i Tromsø.
We have three radar systems, including one that is used to detect crevasses along our driving route, three high precision GPS instruments, exchange batteries for the instruments that are installed on the ice, shovels and tools, top of the range media equipment, and a plethora of PCs and back-up drives; not to mention the small things like extra gloves and hats.
Vi har med oss tre radarsystemer, hvorav ett skal brukes til å finne bresprekker langs kjøreruta; tre geodetiske GPS-instrumenter, nye batterier til instrumentene som står nede på isen, snøskufler og verktøy, avansert foto- og filmutstyr og en mengde med datamaskiner og lagringsenheter, for ikke å snakke om alt av småting som luer, hansker, solbriller og ledninger til dette og hint.
The oceanography team must find the 3 holes that were drilled through the ice shelf last season, where instruments were left to monitor the oceans beneath the ice shelf.
Oseanografilaget må finne igjen de tre hullene som ble boret gjennom isen i fjor, der vi etterlot instrumenter for å overvåke havet under isbremmen.
A full year’s worth of temperature, salinity and current data is waiting to be retrieved from these instruments.
Et helt års målinger av temperatur, saltholdighet og vannstrøm venter på å bli lastet ned fra disse instrumentene.
All members of the project have contributed in the lead up to this coming season and will continue to provide support to the small field team, consisting of:
Alle deltakerne i prosjektet har bidratt i forberedelsene til sesongen som forestår, og de vil fortsette med å gi støtte til det lille feltpartiet som består av:
Stein Tronstad, field team leader
Stein Tronstad, leder
Tore Hattermann, oceanographer
Tore Hattermann, oseanograf
Johan Hustadnes, electrician and field support
Johan Hustadnes, elektriker og feltstøtte
Elvar Ørn Kjartansson, photographer and field support
Elvar Ørn Kjartansson, fotograf og feltstøtte
Kjetil Bakkland, mechanic and paramedic
Kjetil Bakkland, mekaniker og førstehjelpsansvarlig
Kirsty Langley, glaciologist
Kirsty Langley, glasiolog
Our plan of events is:
Planen for sesongen er:
10 Nov: Flight Cape Town – Troll Station
10. november: Fly Cape Town – Troll
10-20 Nov: Preparations at Troll Station
10.-20. november: Forberedelser på Troll
From 20 Nov: Fieldwork on Fimbulisen ice shelf
Fra 20. november: Feltarbeid på Fimbulisen
22 Dec: Oceanography team returns to Cape Town and Tromsø
22. desember: Oceanografilaget returnerer til Cape Town og Tromsø
ICE Fimbul Ice Shelf - top to bottom
ICE-Fimbulisen
Antarctica, Expeditions, ICE, Scientific research
Ekspedisjoner, ICE, Forskning
ICE will position itself as a national competence centre for ice and climate research and environmental monitoring of the polar regions.
ICE skal utvikles til et nasjonalt kompetansesenter for is- og klimaforskning og miljøovervåking av polarområdene.
Photo: Rudi Cayers / Norwegian Polar Institute
Foto: Rudi Cayers / Norsk Polarinstitutt
The research focus of ICE :
Det faglige fokus for senteret er:
The exchange of energy and matter between sea, ice and atmosphere is a main focus, as is the thickness and spread of sea ice in Antarctica.
Energi- og materieutveksling mellom hav, is og atmosfære vies stor oppmerksomhet.
The ocean circulation in the Arctic and its link to energy flows and ice spread is also a primary subject for ICE.
Havsirkulasjonen i Arktis og dennes kobling til energistrømmen og isutbredelse er også et viktig tema for ICE.
The goal is to contribute with knowledge to improve the presicion of climate models in the future.
Målet er å bidra med kunnskap som skal forbedre presisjonen i fremtidige klimamodeller.
Through field studies and process modelling, which will later be used in collaboration with the Norwegian Climate Centre to improve process descriptions in climate models, ICE provides a better understanding of the processes.
ICE øker prosessforståelsen gjennom studier i felt og prosessmodellering som senere i nært samarbeid med Norsk Klimasenter skal benyttes til å forbedre prosessbeskrivelsene i klimamodellene.
Effects on ecosystems are investigated by integrating studies of ecosystems with studies of the physical environment in icy waters.
Effektene på økosystemene følges opp gjennom å integrere økosystemstudier i studier av endringer i det fysiske miljøet i isfylte farvann.
Species that are particularly dependant on sea ice – like the Polar Bear, some seal species and the Ivory Gull – are given special attention.
Det er spesielt fokus på arter som er særlig avhengige av havisen, som isbjørn, enkelte selarter og ismåke.
The goal is to develop an understanding of ecosystem processes that can be linked to physical climate models, in order to provide better predictions on possible consequences of climate change in the biological systems.
Målet er utvikle forståelse for økosystemprosesser som kan kobles til fysiske klimamodeller for å kunne gi bedre prediksjoner om hvilke konsekvenser klimaforandringer kan lede til i de biologiske systemene.
In Antarctica, ICE is concentrating on ice shelves – how they are affected by climate change (especially ocean temperature and circulation), and how they affect glacial Antarctic ice.
I Antarktis konsentrerer ICE seg om hvordan isbremmer påvirkes av endringer i klimaet (spesielt havtemperatur og sirkulasjon) samt hvordan isbremmene påvirker breisen i Antarktis.
A long-term project on the Fimbul Ice Shelf and Jutulstraumen (glacier / ice stream) in Antarctica has been initiated through ICE.
Et langsiktig prosjekt rundt Fimbulisen og Jutulstrømmen har derfor blitt initiert gjennom ICE.
Scientific advisory board
Fagråd
The ICE board has appointed the following persons for the scientific advisory board:
ICE-styret har oppnevnt følgende personer til fagrådet for ICE:
Region Leader Helge Tangen Norwegian Meteorological Institute, Leader of the scientific advisory board
Regionleder Helge Tangen Meteorologisk institutt, Leder ICE fagråd
Professor Jon Ove Hagen Universitetet of Oslo
Professor Jon Ove Hagen Universitetet i Oslo
Director Cecilie Mauritzen Center for International Climate and Environmental Research – Oslo
Direktør Cecilie Mauritzen Center for International Climate and Environmental Research – Oslo
Research Scientist Mette Mauritzen Norwegian Institute of Marine Research
Forsker Mette Mauritzen Havforskningsinstituttet
Professor Marit Reigstad University of Tromsø
Professor Marit Reigstad Universitetet i Tromsø
Professor Glen Liston Colorado State University
Professor Glen Liston Colorado State University
Professor David Barber University of Manitoba
Professor David Barber University of Manitoba
The designation is effective from 1 January 2013 through 31 December 2015.
Oppnevnelsen gjelder i perioden 1. januar 2013 til 31. desember 2015.
Integrated into the Norwegian Polar Institute, ICE has it own centre leader is organized in projects.
Senteret er en integrert del av Norsk Polarinstitutt, organisert i prosjekter med egen senterleder.
The Norwegian Polar Institute and ICE will always have a need for high compentence co-workers.
Norsk Polarinstitutt og ICE vil alltid trenge tilgang på medarbeidere med høy kompetanse.
To address this, the centre will cooperate with relevant Norwegian institutions, collaborating with a main focus on Ph.d. candidate education.
Senteret vil derfor utvikle samarbeid med relevante universiteter i Norge med fokus på utdanning av ph.d. kandidater.
Outreach and conferences
Formidling og konferanser
Outreach and conferences are the main tools used to coordinate and spread knowledge obtained through ICE.
Formidling og konferanser er sentrale virkemidler for å koordinere og spre kunnskapen som framkommer gjennom ICE.
In September 2009 ICE launched ICE Fimbul Ice Shelf, a website aimed at students in secondary school.
I september 2009 ble ICE-Fimbulisen lansert, et nettsted for elever på ungdomsskolenivå.
The goal is to determine if, and in that case how, these ”islands” affect how fast the ice is moving toward the ocean, which in turn may influence the melting process and a potential rise in sea level.
Målet er å finne ut om, og i så fall hvordan, disse «øyene» påvirker hvor raskt isen beveger seg mot havet, noe som igjen kan få betydning for smelting av is og om havet stiger eller ikke.
Ice rises on the Fimbul Ice Shelf, Antarctica.
Iskolle på Fimbulisen i Antarktis.
Photo: Elisabeth Isaksson / Norwegian Polar Institute
Foto: Elisabeth Isaksson / Norsk Polarinstitutt
Scientist from the Norwegian Polar Institute and several other national and international institutions are collaborating in this project.
Prosjektet er et samarbeid mellom Norsk Polarinstitutt og flere andre nasjonale og internasjonale institusjoner.
Follow our research in Antarctica
Følg forskningen vår i Antarktis
During the course of the project we will keep in touch with students, teachers and others through the web and by school visits.
Gjennom hele prosjektet holder vi kontakt med elever, lærere og andre interesserte via nett og ved skolebesøk.
We are bringing our computers to Antarctica, and you can follow us on the ice online.
Vi tar med oss PC til Antarktis, og du kan følge oss på isen via nett.
Find us here:
Her finner du oss:
Blog
Blogg
The ICE Ice rises project is led by the Norwegian Polar Institute with cooperation from the Association of Polar Early Career Scientists (APECS) in the outreach effort toward shools.
Prosjektet ICE-iskoller ledes av Norsk Polarinstitutt og samarbeider med Association of Polar Early Career Scientists (APECS) i formidlingen til skoleverket.
The research
Forskningen
Ice rises
Iskoller
Glaciers on the edge of the Antarctic ice cap flow like slow rivers toward the coast.
Isbreer på kanten av innlandsisen i Antarktis flyter som langsomme elver mot kysten.
When the glacier reaches the sea, the ice starts to float.
Der isbreen når havet begynner isen å flyte.
This huge, thick floating tongue of ice is called an ice shelf.
Denne store tykke, flytende breisen kalles for en isbrem.
The ice shelf holds the glacier back, like a cork in a bottle, and prevents more ice from flowing down to the sea.
Isbremmen trykker mot isbreen og hindrer mer is i å strømme ut i havet, som en kork i en flaske.
In some places the sea is so shallow that the ice shelf runs aground on the seabed; this can be seen as a huge bump on the surface and is called an ice rise.
Noen steder er havbunnen så grunn at isbremmen har grunnstøtt der, det synes på overflaten som en forhøyning og kalles for en iskolle (på engelsk kalt ice rise).
These ice rises help impede the glacier and hold the ”cork” in place.
Disse iskollene er med på å bremse isbremmene og holde «flaskekorken» på plass.
ICE Ice rises is dedicated to studying the ice rises on the ice shelves along the coast of Dronning Maud Land in Antarctica.
I ICE-iskoller studeres iskoller på isbremmene langs kysten av Dronning Maud Land i Antarktis.
One goal is to find out how the ice rises are influencing the ice.
Ett mål er å finne ut hvordan iskollene påvirker isens utvikling.
We'll look at the coastal area and the development of the ice rises over the last millennia to find out if they have increased or decreased in size.
Vi undersøker dette ved å se på utviklinga av iskollene og kystområdet de siste årtusener; om de har økt eller minket i størrelse.
We also want to improve our understanding of how the ice moves in the complex system of glaciers, ice rises and ice shelves.
Vi ønsker også å forstå bedre hvordan isen beveger seg i det komplekse systemet som isbreer, iskoller og isbremmer utgjør.
Our results will be used to predict the melting of the ice and whether or not it will cause a rise in sea level.
Våre forskningsresultater vil brukes i modeller som hjelper oss å forutse smelting av isen og dermed om havet vil stige eller ikke.
Studying the ice rises in Antarctica up close and making measurements are key to acheiving these goals.
For å nå disse målene skal vi blant studere iskollene i Antarktis på nært hold og gjøre en rekke målinger.
The fieldwork will be conducted over the course of three Antarctic summers, starting December 2011.
Feltarbeidet vil bli gjort i løpet av tre Antarktis-somre, med start i desember 2011.
The fieldwork
Feltarbeidet
Anne Tårånd Aasen at work.
Anne Tårånd Aasen i arbeid.
Photo: Ulli Neumann
Foto: Ulli Neumann
When we arrive, the first thing we'll do is map the topography.
Det første vi gjør når vi kommer fram til iskollen er å kartlegge topografien.
This is done using altitude measurements from precision GPS units, which we'll mount on snowmobiles and drive around on the ice rise.
Det gjør vi ved hjelp av høydemålinger fra nøyaktige GPS-er som vi kjører rundt på iskollen med, på snøscooter.
The measurements should give us an indication of where the steepest descent from the top is.
Da finner vi ut omtrent hvor den bratteste nedstigningen fra toppen er.
This is the flow direction of the ice, since the ice flows down at the steepest, like a river.
Dette er strømningsretningen til isen, siden isen flyter nedover der det er brattest, som en elv.
Along this steepest line we aim to make radar measurements.
Langs denne bratteste linjen ønsker vi å gjøre radarmålinger.
On top of the ice the snow sets in layers, year after year.
På toppen av isen legger snøen seg lag på lag, år etter år.
Using the radar we're able to see these layers unfold downward in the ice, and we'll get an idea of how the ice looks deep down under the surface.
Ved hjelp av radaren kan vi se lagene nedover i isen og danne oss et bilde av hvordan isen ser ut nedover i dypet.
We can use this to examine the historic development of the ice rise and the ice shelf , and determine if the have grown or shrunk in the past.
Dette kan vi bruke til å se på den historiske utviklinga til iskollen og isbremmen , om de har vokst eller minket i tidligere tid.
We'll also be drilling ice cores, about 20 metres down into the ice.
Vi skal også drille ca.
The cores will be shipped to Norway for further examination.
20 meter dype iskjerner, som fraktes til Norge og undersøkes nærmere der.
They will be able to tell us the number of layers and the age of the ice – almost like counting year rings of a tree.
Da kan vi telle lagene og finne alderen nedover i isen – nesten slik man teller årringene i et tre.
When we have determined the depth, age and density of the ice, we can calculate the average snowfall over the last years.
Når vi vet dybden, alderen og tettheten til isen kan vi regne ut hvor mye det gjennomsnittlig har snødd de siste åra.
We will also be measuring how fast the ice flows down the ice rise .
Vi vil også måle hvor fort isen flyter nedover iskollen.
This is done by planting stakes in the snow, and then measuring the position of the stakes with a GPS unit placed on top of the stakes.
Det gjør vi ved å plante staker i snøen, og så måle posisjonen til stakene med en GPS som vi setter på toppen av stakene.
When the same measurements are repeated one year later, we can determine how far the stakes have moved, and calculate their average speed.
Når vi så gjør de samme målingene igjen ett år etter, kan vi finne ut hvor langt stakene har beveget seg, og regne ut den gjennomsnittlige hastigheten.»
Leader of ICE Ise rises, Kenny Matsuoka
Leder for ICE-iskoller, Kenny Matsuoka
Meteorological observations and measurements of radiation, including UV radiation, are undertaken, as well as field research programmes on glaciology, biology and physics.
Det blir gjort meteorologiske observasjoner, målinger (UV-stråling) og glasiologisk og biologisk forskning.
Troll operates all the year round.
Stasjonen er i drift heile året.
Webcamera at Troll, updated hourly.
Webkamera på Troll, oppdateras kvar time.
The Norwegian Troll Station seen from Nonshøgda.
Den norske stasjonen Troll sett frå Nonshøgda.
Photo: Stein Tronstad / Norwegian Polar Institute
Foto: Stein Tronstad / Norsk Polarinstitutt
The station had to withstand temperatures as low as -60 °C and wind speeds of up to 60 m a second.
Stasjonen skal klare temperaturar ned til -60 °C og vindhastigheter opp til 60 meter i sekundet.
Troll Airfield
Flystripa Troll Airfield
An Ilyushin IL-76 landing at Troll Airfield in Antarctica after flying non-stop from Cape Town in South Africa.
Ilyushin IL-76 landar på Troll Airfield i Antarktis etter direkte flyging frå Cape Town i Sør-Afrika.
Photo: Ken Pedersen / Norwegian Polar Institute
Foto: Ken Pedersen / Norsk Polarinstitutt
The airstrip is operative in the Antarctic summer, between October and February and is reserved for scientific activities and cannot be used by commercial operatives.
Flystripa er i drift i den antarktiske sumarsesongen (oktober–februar).
Environment in focus
Miljø i fokus
The original Troll research station was built before the Antarctic Treaty Environmental Protocol in 1991 , but focus on the environment has now been integrated into all the activity.
Den opphavlige forskingsstasjonen Troll ble bygd før Antarktistraktatens miljøprotokoll av 1991, men fokus på miljø har nå blitt integrert i all aktivitet.
Some of the environmental measures
Nokre av miljøtiltaka er
the modules of the station itself are constructed in an energy effective manner.
Energieffektiv konstruksjon av stasjonsmodulane.
Reducing waste achieved by planning purchasing and recycling.
God innkjøpsplanlegging og gjenbruk gjer mindre avfall.
The waste is sorted and compressed before being transported out of the Antarctic.
Avfallet sorterast og komprimerast før det fraktast ut av Antarktis
Fuel is stored and handled in such a way that a chance of even the smallest spills is minimised.
Drivstoff oppbevarast og behandlast på en slik måte at muligheitene for sjølv de minste veskesøl er minimalisert.
Upgrading in 2005
Oppgraderinga i 2005
Weasels transported 35 standard containers and 115 tons of steel foundations, amounting to 350 tons, from there over crevasses and ice to the station.
Totalt 35 standardcontainere og 115 tonn stålfundament, til saman 350 tonn som vert trekte med beltevagnar over bresprekker og is inn til stasjonen.
Trollhaugen (NILU)
Trollhaugen (NILU)
Facing north
Mot nord
The Antarctic Treaty
Antarktistraktaten
International cooperation in Antarctica
Internasjonalt samarbeid i Antarktis
Troll in the environment - the environment at Troll (PDF, 2,7MB)
Vis alle relaterte sider (+1)
The leader of ICE Ecosystems and research is senior research scientist Haakon Hop.
Leder for ICE-økosystemer er seniorforsker Haakon Hop.
Ice-dependent ecosystem.
Isavhengig økosystem.
Illustration: Audun Igesund / Norwegian Polar Institute
Illustrasjon: Audun Igesund / Norsk Polarinstitutt
Leader of ICE Ecosystems and research, Haakon Hop
Leder for ICE-økosystemer, Haakon Hop