natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The monitoring will inform us about the consequences of climate change.
Vi skal ha overvåking som gjør oss i stand til å forstå konsekvenser av klimaendring.
We need to pay particularly close attention to those components of the vegetation that have important roles in the wider ecosystem.
Spesielt trenger vi å rette blikket på de deler av vegetasjonen som har viktige roller i økosystemet.
What are we on the lookout for?
Hva med det grønne?
Svalbard's flora includes 180 vascular plant species and several hundred species of mosses, lichens, and liverworts.
De 180 karplanteartene og de mange hundre mose- og lavartene danner Svalbards plantemangfold og mange ulike typer vegetasjon.
Combined in diverse assemblages, they form many different types of vegetation that vary greatly in their potential for change and their ability to tolerate disturbance by both humans and animals.
Mellom vegetasjonstypene er det er store forskjeller i potensial for endring og i toleranse for forstyrrelse fra både mennesker og dyr.
Svalbard is vast, and it is impossible to monitor all the plant species or vegetation types across the whole of the archipelago.
Svalbard er stort, og det lar seg ikke gjøre å overvåke alle planteartene eller vegetasjonstypene.
Mosses and friends: Food web cornerstones
Mose og vennene; søylepunktene i det arktiske næringsnettet
How rapidly plants are able to increase their biomass when affected by changes in climate or other environmental factors, such as grazing animals, is often linked to a plants' inherent growth rate.
Hvor raskt plantene kan endre seg i mengde når de blir påvirket av endringer i klima eller andre miljøfaktorer som beitedyr, er ofte knyttet til plantenes iboende veksthastighet.
Given good growing conditions, vegetation characterised by herbs and grass can burgeon rapidly.
Gitt at gode vekstforhold er tilstede, vil det raskt kunne bli mer av vegetasjon som kjennetegnes av urter og gress.
On the other hand, slow-growing, woody plants such as polar willow and arctic bell heather will be unable to increase their biomass as quickly.
Derimot vil de saktevoksende, vedaktige plantene som polarvier og kantlyng ikke kunne øke sine mengder like fort.
If we imagine a world where the summers become warmer and longer, and there is enough moisture for mosses to remain in place and form an intact layer, then the productive grass and herb species will have a protective blanket of moss in which to thrive.
I et tankeeksperiment der for eksempel sommerne blir varmere og lengere og det er nok fuktighet og næring, vil produktiv gress- og urtevegetasjon trives, med et moselag mellom og under seg.
Even today, under the harshest climate conditions in the north of Svalbard, the mountain slopes are green with moss, herbs and grass – vegetation that stands out in an otherwise barren landscape.
Også i dag ser vi at selv under de hardeste klimatiske forhold nord på Svalbard er moserik, urte og gressvegetasjon det som kler fjellene i grønt i det ellers karrige landskapet.
This indicates the potential of even the far north in terms of plant productivity.
Dette vitner om hvilket potensial det høye nord har for planteproduksjon.
Mosses and their friends – grasses and herbs – do more than just ensure a rich diversity of common plant species: they also provide a home for species that are rare in Svalbard.
Moser og vennene; gress og urteplanter, sørger ikke bare for høyt mangfold av vanlige planter, men også mange av de plantene som er sjeldne på Svalbard finnes på nettop slike steder.
Insect and microorganism diversity is high in productive vegetation, and moss tundra provides vital food for Svalbard's endemic grazers, the Svalbard reindeer and the Svalbard rock ptarmigan.
Mangfoldet av insekter og mikroorganismer er høyt i produktiv vegetasjon, og mosetundra gir livsviktig mat for de dyrene som er stedegne for Svalbard; svalbardrein og svalbardrype.
Herbs and grasses decompose quickly, keeping nutrients in circulation.
Urtene og gress nedbrytes raskt og sørger for at næringstoffene sirkulerer.
Grass roots can stabilise the soil, and a thick carpet of moss keeps the ground cold, so that the permafrost thaws more slowly and little of the "old" carbon that is locked below the surface is released to the atmosphere.
Røttene fra gress kan stabilisere jordsmonn og et tykt moseteppe holder jorda kald slik at permafrosten tines saktere og karbon holdes ned i bakken.
Moss tundra is an important part of the landscape and a distinctive arctic ecosystem – and it has the potential to change rapidly.
Mosetundra er en viktig del av landskapet og det særegne arktiske økosystemet, og har potensiale for raske endringer.
The tiny herbs, the somewhat anonymous grasses and the ubiquitous mosses that together make up the moss tundra vegetation serve as "cornerstones", forming the foundation on which much of the terrestrial arctic ecosystem rests.
De små urtene, de litt anonyme gressene og det «allstedværende» moseteppet som danner mosetundra-vegetasjonen kan derfor sees på som «søylepunkter» som opprettholder viktige funksjoner i store deler av det arktiske økosystemet på land.
The wild cards
Jokerne
Climate does not change in isolation, and warming is not the only environmental challenge facing the plants.
Klima endrer seg ikke alene og oppvarming er ikke den eneste miljøutfordring plantene møter.
When we put our imaginary world to one side and include factors from real life, it immediately becomes more difficult to predict which plant species will thrive under future environmental conditions.
Når vi legger tankeeksperiment til siden og tar med faktorer fra det virkelige livet blir det straks vanskeligere å forutsi hvilken type vegetasjon som vil trives best under fremtidige miljøforhold.
The grazing by Svalbard reindeer and geese, the trampling feet of grazing animals and humans, the fertilising effect of seabirds and grazers, and the arrival of plant species from outside of Svalbard: all these are wild cards that could turn everything upside down.
Særlig beite av svalbardrein og gås, tråkk fra beitedyr og folk, gjødslingseffekten som styres av sjøfuglene og beitedyrene, og fremmede plantearter er jokere som kan tippe situasjonen på hodet.
The seabirds nesting on cliffs deposit tonnes of guano, thus bringing fresh nutrients from sea to land.
Fuglefjellene tilføyer store deler av kystlandskapet tonnevis av gjødsel.
Many of the seabird populations are decreasing and we do not know how long it will take before the reduced influx of fertiliser will start to limit plant growth.
Mange av sjøfuglbestandene minker og vi vet ikke hvor lang tid det vil ta før mindre gjødsling vil sette begrensninger på plantevekst.
The grazing animal populations are affected by climate both in Svalbard (for instance the stationary Svalbard reindeer) and in the wintering areas further south (for instance the migratory pink-footed goose).
Bestandene av beitedyrene påvirkers av klima både på Svalbard (svalbardrein) og i overvintringsområder lenger sør (kortnebbgås).
The pristine Arctic attracts tourists, who often visit seabird cliffs or moss tundra where the vegetation is susceptible to trampling.
Naturturisme i Arktis er attraktivt og folk besøker ofte fuglefjellsvegetasjon eller annen type mosetundra som er sårbart for tråkk.
People and animals from afar can also bring in plants that are alien to Svalbard's flora.
Med folk og dyr kan planter som er fremmede for Svalbards flora spre seg.
The moss tundra and the seabird cliffs are in particular danger as potential sites for the spread of species such as the "black-listed" cow parsley.
Spesielt utsatt er mosetundra og fuglefjellene som er potensielle steder for spredning av arter som den «svartlistede» hundekjeks.
If we are to be able to understand future changes in Svalbard's plant life, we must keep a sharp eye on both the climate changes and the "wild cards".
Skal vi kunne forstå fremtidige endringer i Svalbards planteliv må vi holde et øye både på klimaendringene og «jokerne».
Whats the best way monitor vegetation?
Hvordan setter opp dekkende og effektiv overvåking av vegetasjonen?
We want our vegetation monitoring to be comprehensive, yet efficient.
Vegetasjonsovervåkingen skal være dekkende, og samtidig effektiv.
In COAT (Climate-ecological Observatory of Arctic Tundra), we are constructing a vegetation monitoring strategy that focusses on the green cornerstones of the terrestrial ecosystem: the plants in moss tundra.
I COAT (Climate-ecological Observatory of Arctic Tundra) bygger vi vegetasjonsovervåking som fokuserer på de grønne søylepunktene av landøkosystemet; plantene i mosetundra.
We combine the data we gather about plants with measurements of factors that can alter the strength and function of the cornerstone species.
Vi kombinerer plantemålingene med målinger av det som kan endre styrke og funksjon av de grønne søylepunktene.
To do this, we link climate-related data (snow, ice, temperature, etc.) and time series of grazing animals to our data on plants, simultaneously keeping an eye on trampling, and incoming non-native plant species.
Derfor kobler vi klimamålinger (snø, is, temperatur mm.) og tidsserier av beitedyr til plantemålingene, og holder et øye med tråkk forårsaket av mennesker og eventuelle fremmede plantearter.
In this manner, we will make the vegetation monitoring relevant for the management of Svalbard's terrestrial ecosystem.
Med dette vil vi gjøre overvåkingen av vegetasjonen relevant for forvalting av Svalbards landøkosystem.
Efficient monitoring of vegetation requires a combination of new technology and good old-fashioned field biology.
En effektiv overvåking av vegetasjonen krever en kombinasjon av ny teknologi og god gammeldags feltbiologi.
The quality of satellite images is constantly improving, and we can use them to monitor some aspects of changes in the vegetation.
De stadig bedre satellitbildene kan brukes til å overvåke noen deler av vegetasjonen.
However, this kind of remote sensing leaves a lot of uncertainty as to which plants are actually changing.
Ved bruk av slik fjernmåling vil det likevel fortsatt være stor usikkerhet knyttet til hvilke planter som endres.
In addition, as we have seen above, the various plants and types of vegetation play widely different roles, and we need more knowledge about that as well.
I tillegg, som vi har sett ovenfor, er rollen til de ulike plantene og vegetasjonstypene så ulik at vi trenger kunnskap om det også.
Therefore, we will combine remote sensing with field monitoring such that we can reveal how changes in climatic conditions, grazing animals, cliff-breeding seabirds, and a set of specific human activities influence moss tundra across large parts of Svalbard.
Derfor vil vi kombinere fjernmåling med feltovervåking som dekker forskjeller i klima, beitedyrenes antall og er ulike med tanke på sjøfuglpåvirkning og menneskelig aktivitet.
Combining site-specific fieldwork and large-scale remote sensing material also brings other obvious benefits.
Feltarbeid er også en uvurdelig og helt nødvendig del av klimaovervåking.
Climate models that provide maps predicting snow distribution, for example, or temperatures throughout the year's seasons are crucially dependent on correct input data from field measurements.
Klimamodeller som gir kart på for eksempel snøens fordeling eller temperaturer gjennom sesongen er avhengig av informasjon fra feltmålinger for å bli riktige.
Our vegetation monitoring strategy therefore includes gathering field data for selected climate variables.
I vår vegetasjonsovervåking inkluderes derfor innhenting av feltdata for utvalgte klimavariable.
Fram Centre, Tromsø.
Fram Centre, Tromsø.
Available at www.coat.no
Available at www.coat.no
Pedersen ÅØ, Stien A, Soininen E, Ims RA (2016) Climate-ecological observatory for arctic tundra – Status 2016.
Pedersen ÅØ, Stien A, Soininen E, Ims RA (2016) Climate-ecological observatory for arctic tundra – Status 2016.
Fram Forum 2016, 36-43
Fram Forum 2016, 36-43
The Arctic, Biodiversity, Climate
Biodiversitet, Klima
It is in Norwegian with a summary in English.
Bildet er tatt senvinteren 2016 av Siri Uldal fra Norsk Polarinstitutt.
All captions and articles are in English as well as Norwegian.
I tillegg gir den innblikk i noe av instituttets arbeid gjennom følgende populærvitenskapelige artikler:
Årsmeldingen 2016 / Annual report 2016, Norsk Polarinstitutt / Norwegian Polar Institute
Årsmeldingen 2016 / Annual report 2016, Norsk Polarinstitutt / Norwegian Polar Institute
Friday 24 September, passengers of all the Hurtigruten vessels will get an introduction to the environment and climate during and after the last ice age.
Fredag, 24. september får passasjerene ombord på samtlige hurtigruteskip en innføring i miljø og klima under og etter siste istid.
Researcher Dorthe Klitgaard Kristiansen from the Norwegian Polar Institute will participate and give a talk on natural climate change.
Fra Norsk Polarinstitutt deltar forsker Dorthe Klitgaard Kristensen, som skal snakke om naturlige klimaendringer.
Photo: Bjørn Fossli Johansen / Norwegian Polar Institute
Foto: Bjørn Fossli Johansen / Norsk Polarinstitutt
Klitgaard Kristensen on board the research vessel RV Lance.
Klitgaard Kristensen ombord på forskningsfartøyet RV Lance.
Photo: Andoni Canela / Norwegian Polar Institute
Foto: Andoni Canela / Norsk Polarinstitutt
PLACE: All the Hurtigruten vessels, both south- and northbound
STED: Samtlige Hurtigruteskip, både nord- og sørgående
TIME: Friday evening, 24 September
TID: Fredag kveld, 24. september
Friday night, researcher from the Norwegian Polar Institute, Norwegian Geological Survey (NGU), as well as the universities in Bergen, Tromsø and Ås will go on board the Hurtigruten vessels to tell the passengers a bit about their research.
Fredag kveld går forskere fra Norsk Polarinstitutt, Norges geologiske undersøkelse, Høgskolen i Oslo, samt universitetene i Bergen, Tromsø og Ås ombord i hvert sitt hurtigruteskip for å fortelle passasjerene om sin forskning.
From the Norwegian Polar Institute researcher and paleoceanographer Dorthe Klitgaard Kristensen will participate.
Fra Norsk Polarinstitutt deltar forsker og paleoseanograf Dorthe Klitgaard Kristensen.
- It will be exciting to speak in front of such an audience in that setting.
- Det blir spennende å stå foran et slikt publikum i sånne omgivelser.
I hope a lot of people will come and that they will ask plenty of questions about climate after my talk, says Klitgaard Kristensen.
Jeg håper det blir mange tilhørere som kommer med masser av spørsmål om klima etter foredraget, sier Klitgaard Kristensen.
The lecturers are all connected through the IPY project Arctic Natural Climate and Environmental Changes and Human Adaptation: From Science to Public Awareness.
Foredragsholderne er tilknyttet polarårprosjektet Arctic Natural Climate and Environmental Changes and Human Adaptation: From Science to Public Awareness.
The project, shortened to SciencePub, surveys the interconnectedness of land, sea and ice sheets in the Arctic through the last 130 000 years.
Prosjektet, forkortet til SciencePub, undersøker samspillet mellom land, hav og isdekker i Arktis gjennom de siste 130 000 år.
Meanwhile, the project also aims to learn more about how these changes affected the migration and habitation of the first humans in the region.
Samtidig er målet å forstå hvordan dette har påvirket innvandringen og bosetningen av de første menneskene i regionen.
The project is based on field studies conducted in Northern Norway, Russia, Svalbard and the surrounding oceans.
Prosjektet baseres på feltstudier i Nord-Norge, Russland, Svalbard og tilstøtende havområder.
Climate, Outreach, Paleoceanography
Klima