natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Here we were stopped by ice and held weather fast for a day (20th of July) with gale force winds from the north and heavy snow.
Her ble vi stoppet av isen og været og her ligger vi i dag (tirsdag 20. juli) i kuling fra nord og med snøbyger.
Polar bear on Svalbard.
Isbjørn på Svalbard.
The “sweet” bear back for another visit and his reaction to our "welcome".
Den søte bjørnen da den kom tilbake på nytt besøk og reaksjon på knallskuddet som avsluttet vennskapet.
Yesterday we set capture nets from a small island called Søre Castrénøya, but we did not manage to attract any seals.
I går forsøkte vi oss med selgarnene fra en liten øy som heter Søre Castrénøya, men vi fikk ingen sel.
In fact, we did not even see a seal the whole day (despite having seen several in the area very late the previous evening).
Så heller ingen sel i vannet hele dagen, men hadde sett noen ute på isen dagen før.
But, what we have seen a lot of are polar bears.
Det vi har sett mest av til nå er isbjørner.
We had 9 bears on the northwest corner of Spitsbergen when we sailed past some days ago and we had 13 out on the ice east of Søre Castrénøya.
Vi så ni isbjørner på nordvesthjørnet av Spitsbergen da vi seilte forbi der for noen dager siden.
It looks as though it is a dead whale frozen-fast into the ice that is the big attraction at this latter location.
I går så vi 13 langt ute på isen øst for Søre Castrénøya.
In addition to these bears that we seen at good distances, we also had two bears visit at Castrénøya while we were guarding the seal nets.
Det ser ut som om det ligger en død hval eller noe slikt fastfrosset der ute som da er årsaken til at alle disse bjørnene har samlet seg der.
One visit was a little too intimate for comfort and could have easily ended badly.
I tillegg hadde vi to besøk på Castrénøya mens vi holdt på med selgarnene.
While we were watching the nets a young male bear suddenly appeared blasting toward us at full speed.
Det ene besøket var litt vel intimt og kunne fort ha endt annerledes enn det gjorde.
We had not seen him at all prior to a distance of about 25 m, when he was already in full attack-mode.
Mens vi stod og voktet garnene ble vi plutselig oppmerksomme på en bjørn som kom løpende mot oss på 25–30 m hold.
With considerable speed rifles were raised and other protective gear put in place (Hans pulled a long log out of the bonfire).
Vi hadde ikke sett den i det hele tatt før den begynte å angripe, og vi fikk i full fart tak i rifla og andre beskyttende hjelpemidler (Hans tok en glødende tømmerstokk ut av bålet).
It has snowed throughout the day and the wind has remained strong.
Det har snødd jevnlig i hele dag og som nevnt mye vind.
But, the weather report has arrived on our iridium email link (thanks logistics folks!) and it looks promising.
Nå har vi fått dagens værmeldinger og de ser svært lovende ut.
We hope to sail to the east side of Rijpfjorden as soon as the wind drops a bit, which would be an ideal area to capture our seals.
Vi ønsker å seile videre østover slik at vi kommer over til østsiden av Rijpfjorden som ville vært et helt ideelt sted å fange inn selene våre.
Today’s ice map will come in a few hours and confirm whether we will be able to get where we hope to head next.
Dagens iskart som kommer senere i kveld vilavgjøre dette.
Third field report this season
Ringsel og ICE – tredje rapport
The Arctic, Expeditions, ICE, Marine ecosystems, Scientific research, Wildlife
Arktis, ICE, Marine økosystemer, Forskning
Two scientists from the Norwegian Polar Institute returned recently from fieldwork at the Russian base Barneo, which is drifting on the sea ice in the vicinity of the North Pole.
To forskere fra Norsk Polarinstitutt er nylig hjemkommet fra feltarbeid på den russiske basen Barneo som drifter på isen noen mil fra Nordpolen.
For one month each year there is a lot of activity around the floating airstrip and polar base Barneo.
I en måned hvert år er det yrende liv på den flytende flyplassen og polarbasen Barneo.
Sebastian Gerland and Jago Wallenschus worked on the sea ice near Barneo for four days in April 2012.
Forskerne Sebastian Gerland og Jago Wallenschus arbeidet på isen i Barneo i fire dager i april.
Photo: Phillipe Lattes
Foto: Phillipe Lattes
The scientists took ice samples (ice cores), investigated snow properties, measured the thickness of ice and snow, and installed automated instruments that are continuing to send new data.
Forskerne satte opp automatisk måleutstyr, tok iskjerneprøver, undersøkte snøen og målte is og snøtykkelse.
Sebastian Gerland weighing snow, for snow density determination.
Sebastian Gerland veier snø.
Barneo functions as the starting point for expeditions to the North Pole, as a base camp for tourists, as well as a base for participants in international research projects.
Barneo er startsted for ekspedisjoner til Nordpolen og baseleir for turister, samt base for deltakere i internasjonale forskningsprogrammer.
The Russian base Barneo, in the middle of the Arctic Ocean, ranks as one of the planet’s most inaccessible areas, with sea ice extending around 1000 km in all directions.
Den russiske basen Barneo midt i Polhavet regnes som et av verdens mest utilgjengelige områder, med is opp mot 100 mil i alle retninger.
The base is established for just one month every year, between the end of March and the end of April.
Kun i en måneds tid hvert år, mellom slutten av mars og ut april, blir denne basen opprettet.
At that time there is a hint of spring, with the sun coming back above the horizon and temperatures between -10 and -40 °C.
Da våres det, solen dukker endelig opp og temperaturen kan stige til et sted mellom 10 og 40 kuldegrader.
Floating airport and laboratory
Flytende flyplass og laboratorium
Barneo functions as a floating airport, at the same time being used as a laboratory for performing scientific research about Arctic climate processes.
Barneo fungerer som en flytende flyplass – samtidig blir det også brukt som laboratorium for å forske på det arktiske klima.
The polar base is a starting point for expeditions to the North Pole, and a base camp for tourists, as well as a base for participants in international research projects.
Polarbasen er startsted for ekspedisjoner til Nordpolen og baseleir for turister, samt base for deltakere i internasjonale forskningsprogrammer.
Only Russia operates such bases near the North Pole.
Ingen land unntatt Russland har slike baser ved Nordpolen i dag.
This base is set up at a new site each year, since the ice there consists of drifting ice floes.
Basen blir opprettet på et nytt sted hvert år siden isen i dette området består av drivende isflak.
This year scientists from several countries came to Barneo to work on the ice in April.
I år kom det forskere fra flere land til Barneo for å jobbe på isen denne ene måneden i året.
Researchers Sebastian Gerland and Jago Wallenschus from the Norwegian Polar Institute were there for four days in April.
Forskerne Sebastian Gerland og Jago Wallenschus fra Norsk Polarinstitutt var der i fire dager i april.
We deployed automatic measurement equipment, took ice core samples, investigated snow properties, and measured ice and snow thicknesses, tells Gerland.
– Vi satt opp automatisk måleutstyr, tok iskjerneprøver, undersøkte snøen og målte is og snøtykkelse, forteller Gerland.
Measuring solar radiation
Måler stråling
At Barneo a new setup for measuring solar radiation above and below the sea ice was installed.
På Barneo tok de i bruk nyutviklet utstyr som måler stråling på isens overflate og under isen.
This setup is called a Spectral Radiation Buoy (SRB).
Oppsettet for solstrålingsmålinger kalles Spectral Radiation Buoy (SRB).
On thin ice
På tynn is
At Barneo, the scientists worked on first-year ice at temperatures around -25 to -30 °C in the beginning, later rising to -13 to -20 °C.
På Barneo arbeidet forskerne på førsteårsis og med temperaturer rundt -25–30 °C de første dagene og senere -13–20 °C.
They observed thinner ice in the region than what was normal in the past.
De observerte tynnere is i området enn hva som har vært vanlig tidligere.
The ice floe was drifting south while we worked on it, from about 45 km from the pole to about 75 km from the pole, towards the Fram Strait.
– Flaket driftet sørover mens vi var der, fra ca 45 km til polen til ca 75 km til polen – i retning Framstredet.
The first-year ice we worked on was typically slightly less than 1.50 m thick.
Førsteårsisen vi jobbet på var oftest i underkant av 1,50 m tykk.
In the past there was more thicker, multiyear sea ice in the Arctic, also in the area near the North Pole, says Gerland.
Før var det mer tykkere flerårsis i Arktis, også i området ved Nordpolen, forteller Gerland.
At the same time the scientists of the Norwegian Polar Institute were at Barneo, about 20 scientists from other countries such as France, Germany, Russia and USA were there.
20 forskere fra andre land som Frankrike, Tyskland, Russland og USA.
Continuously updated information
Løpende ny informasjon
Data from both the SRB and the IMB buoys are now arriving continuously at the research institutes.
Data fra både SRB- og IMB-bøyene tikker nå inn kontinuerlig via satellitt til forskningsinstitusjonene.
But the most interesting part of the measurements is still to come, once the onset of snow and ice melt comes in summer, while the ice continues to drift, says Gerland.
– Men den meste spennende perioden av datainsamlingen kommer først når snø og issmelting begynner i sommer, mens isen driver videre, fastslår Gerland.
The project AMORA has partners from Norway (Norwegian Polar Institute), China (Polar Research Institute of China, Dalian University), Finland (Finnish Meteorological Institute), USA (Cold Regions Research and Engineering Laboratory) and Germany (Alfred Wegener Institute).
Prosjektet AMORA har partner fra Norge (Norsk Polarinstitutt), Kina (Polar Research Institute of China, Dalian University), Finnland (Finsk Meteorologisk Institutt), USA (Cold Regions Research and Engineering Laboratory) og Tyskland (Alfred Wegener Institutt).
The project is funded by the Research Council of Norway and the ICE centre in the Norwegian Polar Institute.
Prosjektet er finansiert av Norges forskningsråd, og ICE-senteret i Norsk Polarinstitutt.
The Arctic, Climate, Scientific research
Arktis, Klima, Forskning, Havis
Turister forstyrrer ikke hvalross.
Turister forstyrrer ikke hvalross.
Friday September 08 2017
fredag 08. september 2017
Havdata – en ny norsk næring?
Havdata – en ny norsk næring?
Wednesday August 16 2017
onsdag 16. august 2017
Århundrets viktigste utfordring kan bli bekjempelsen av klimaendringer.
Århundrets viktigste utfordring kan bli bekjempelsen av klimaendringer.
Klimaendringene påvirker natur, folk og samfunn verden over.
Klimaendringene påvirker natur, folk og samfunn verden over.
Klimaeksperter varsler at mer er i vente og at de menneskelige og samfunnsmessige konsekvensene blir enorme.
Klimaeksperter varsler at mer er i vente og at de menneskelige og samfunnsmessige konsekvensene blir enorme.
Nå er det tid for handling.
Nå er det tid for handling.
Vitenskapen viser at utslippskutt virker.
Vitenskapen viser at utslippskutt virker.
Vi kan få kontroll over situasjonen.
Vi kan få kontroll over situasjonen.
Derfor er det mange grunner til å være optimist.
Derfor er det mange grunner til å være optimist.
Thursday July 13 2017
torsdag 13. juli 2017
Trenger Norge et hav- departement?
Trenger Norge et hav- departement?
Tuesday June 20 2017
tirsdag 20. juni 2017
Vi drukner i havplast
Vi drukner i havplast
Friday June 16 2017
fredag 16. juni 2017
Svalbardreinen - sommerbeiter blant stein og grus i et grønt Arktis
Svalbardreinen - sommerbeiter blant stein og grus i et grønt Arktis
Thursday June 01 2017
torsdag 01. juni 2017
Det grønne Arktis i et endret klima
Det grønne Arktis i et endret klima
Friday May 12 2017
fredag 12. mai 2017
Nytt kompetansesenter for hav og arktiske spørsmål i Tromsø?
Nytt kompetansesenter for hav og arktiske spørsmål i Tromsø?
Thursday May 04 2017
torsdag 04. mai 2017
Nye spor i nord
Nye spor i nord
Friday April 21 2017
fredag 21. april 2017
Kanarifuglen på Svalbard
Kanarifuglen på Svalbard
Sun-heated surface water contributes towards melting under ice shelves in Dronning Maud Land.
Soloppvarmet overflatevann bidrar til smeltingen under flytende isbreer i Dronning Maud Land.
Researcher Tore Hattermann and electrician Johan Hustadnes have recently dug up data that have been stored in the Antarctic ice.
Forsker Tore Hattermann og elektriker Johan Hustadnes har nylig gravet frem data som har vært lagret i isen i Antarktis.
Doing research on the Fimbul Ice Shelf.
Forskningsarbeid på Fimbulisen.
The Fimbul Ice Shelf is within the Norwegian sector Dronning Maud Land in Antarctica.
Fimbulisen er en isbrem i det norske kravområdet Dronning Maud Land i Antarktis.
In November 2009 and 2010 expeditions were mounted to Antarctica to study mass balance within the Fimbul Ice Shelf and melting and circulation in the sea beneath the floating ice.
I november 2009 og 2010 reiste en ekspedisjon til Antarktis for å studere massebalansen til Fimbulisen, samt smelting og sirkulasjon i havet på undersiden av den flytende isen.
New research results from this expedition have now become available.
Nå foreligger ny forskning fra ekspedisjonen.
Photo: Elvar Ørn Kjartansson / Norwegian Polar Institue
Foto: Elvar Ørn Kjartansson / Norsk Polarinstitutt
About half of the melting of the Antarctic ice cap occurs on the underside of ice shelves – floating glaciers several hundred metres thick.
Omtrent halvparten av smeltingen av innlandsis i Antarktis skjer på undersiden av flere hundre meter flytende isbreer, eller såkalte «isbremmer».
Research recently published in Geophysical Research Letters shows that surface water heated by the sun is a crucial source of heat, and contributes to melting in the sea under the Fimbul Ice Shelf in Dronning Maud Land.
Ny forskning, som nylig er publisert i Geophysical Research Letters, viser at soloppvarmet overflatevann er en sentral varmekilde som bidrar til smelting i havet under isbremmen Fimbulisen i Dronning Maud Land.
It was previously known that hot water from the depths also causes the bottom of the ice shelf to melt.
Fra før er det kjent at også varmt vann fra dypet forårsaker issmelting under isbremmen.
– “It came as a surprise to us that warm water from the surface plays such an important role for ice melting in Dronning Maud Land,” says the article’s first author, researcher Tore Hattermann from the Norwegian Polar Institute.
– Vi er overrasket over at varmt vann fra overflaten utgjør en så viktig rolle for issmeltingen i Dronning Maud Land, sier hovedforfatter og forsker Tore Hattermann fra Norsk Polarinstitutt.
Tore Hattermann has been participating in field work at Fimbulisen for three years in a row; he and his colleagues have analysed two years’ worth of data collected from three rigs that were deployed in 2010.
Tore Hattermann har deltatt på feltarbeid tre år på rad på Fimbulisen og har sammen med kollegaer analysert to år med målinger fra tre rigger som ble satt ut i 2010.
When glaciers in Antarctica melt, the sea level rises all around the globe, including the Arctic.
Når isbreer i Antarktis smelter øker det globale havniåvet, også her i Arktis.
Hattermann emphasises that knowledge about the melting of the ice cap is crucial for understanding and predicting changes in sea level.
Hattermann understreker at kunnskap om smeltingen av innlandsisen er avgjørende for å forstå framtidige endringer i havnivået.
– “If we wish to understand what will happen to the ice in Antarctica and the future climate, we must understand the interactions between the ongoing changes in the atmosphere and the melting that occurs hundreds of metres below the sea surface,” says Hattermann.
– Hvis vi vil forstå hva som skjer med isen i Antarktis og framtidens klima, må vi forstå sammenhengen mellom endringer som pågår i atmosfæren og smeltingen som skjer flere hundre meter under havets overflate, sier Hattermann.
To date, very few measurements of sea temperature have been done under the Antarctic ice shelves.
Det eksisterer i dag få målinger av havtemperatur under isbremmene i Antarktis.
In some places in West Antarctica, there is extremely rapid melting owing to direct contact between the ice and warm water from the ocean depths.
I Vest-Antarktis er det noen steder påvist svært effektiv smelting fordi varmt vann fra dypet er i direkte kontakt med isen.
In East Antarctica, where the Fimbul Ice Shelf is located, the new measurements show that melting is limited because warm water is in contact with the ice only for part of the year.
I Øst-Antarktis, hvor Fimbulisen ligger, viser de nye målingene at smeltingen er begrenset fordi varmt vann bare kommer i kontakt med isen deler av året.
The researchers surmise that the amount of warm water that comes in contact with the ice varies depending on the extent of sea ice and wind conditions along the coast of Dronning Maud Land.
Forskerne antar at mengden varmt vann som kommer i kontakt med isen er avhengig av endringer i sjøisens utbredelse og vinden langs kysten i Dronning Maud Land.
These new results provide important clues about the processes that control melting along the coast of Dronning Maud Land.
De nye resultatene gir viktige opplysninger om prosessene som kontrollerer smeltingen langs kysten i Dronning Maud Land.
The study is part of the ICE-Fimbul Ice Shelf project and is being carried out by researchers from the Norwegian Polar Institute in collaboration with other research institutes from Norway and abroad.
Studien er en del av ICE-Fimbulisen prosjektet og er utført av forskere fra Norsk Polarinstitutt og samarbeidende nasjonale og internasjonale institusjoner.
Antarctica, Climate
Antarktis, Klima, Forskning
The web portal BarentsWatch is a pioneering initiative to gather all the knowledge amassed by Norwegian management authorities concerning Norway’s coasts and seas.
Nettportalen BarentsWatch er et pionerprosjekt som skal samle all kunnskapen norsk forvaltning har om kyst- og havområdene våre.
The portal was officially opened in Tromsø on 30 May by Lisbeth Berg-Hansen, Minister of Fisheries and Coastal Affairs, and Jonas Gahr Støre, Minister of Foreign Affairs.
30. mai ble portalen offisielt åpnet i Tromsø av fiskeri- og kystminister Lisbeth Berg-Hansen og utenriksminister Jonas Gahr Støre.
Lisbeth Berg-Hansen, Minister of Fisheries and Coastal Affairs, during the opening of BarentsWatch.
Fiskeri- og kystminister Lisbeth Berg-Hansen under åpningen.
Photo: Bjørn Joachimsen / BarentsWatch
Foto: Bjørn Joachimsen / BarentsWatch
The Government’s assignment to the Norwegian Costal Administration was to develop a comprehensive system that makes relevant information and services easily accessible to agencies, decision-makers and the general public.
Oppdraget fra regjeringen til Kystverket har vært å utvikle et helhetlig system som gjør relevant informasjon og tjenester knyttet til hav- og kystområdene våre lettere tilgjengelig for myndigheter, beslutningstakere og allmenne brukere.
“BarentsWatch will fulfil the modern-day requirements of sea and coastal management agencies by helping ensure that relevant information is shared and reaches those who need it,” said Minister Lisbet Berg-Hansen.
– BarentsWatch vil fylle et behov i vår moderne hav- og kystforvaltning ved å bidra til at relevant informasjon kommuniseres og finner sin vei til den som trenger det, sier fiskeri- og kystminister Lisbeth Berg-Hansen.
She believes BarentsWatch will improve safety at sea, give better insight, and provide a more comprehensive picture of what is happening.
Hun mener at BarentsWatch vil føre til bedre sikkerhet til sjøs, økt innsikt og et mer helhetlig bilde av hva som skjer.
In addition to coordinating information from a multitude of highly reliable sources, BarentsWatch enables the user to combine information from different disciplines, thus creating new insight and knowledge.
I tillegg til å samordne informasjon fra et stort antall kvalitetssikrede kilder, gjør BarentsWatch det mulig for brukeren å kombinere informasjon fra forskjellige fagområder til ny innsikt og kunnskap.
The ambition is ultimately to provide the central agencies responsible for maritime issues with a closed system that presents a unified picture of the situation at sea, making for more efficient operations.
På sikt er ambisjonen å gi offentlige myndigheter med maritimt ansvar et lukket system med et felles situasjonsbilde for effektiv operasjonell innsats.
“This is an important milestone in the Government’s strategy for the High North,” said Foreign Minister Jonas Gahr Støre.
– Dette er en viktig milepæl i regjeringens nordområdesatsing, sier utenriksminister Jonas Gahr Støre.
“We now have a portal for comprehensive information about our seas that will benefit both the general public and specialised users.
– Vi får en portal for helhetlig informasjon om våre havområder til nytte for allmenhet og mer spesialiserte brukere.
Through BarentsWatch, agencies with operational responsibilities at sea will eventually have an efficient tool to exchange information and to create a mutual overview of the current situation.
Med BarentsWatch vil etater med operativt ansvar på sjøen på sikt også få et effektivt verktøy til å utveksle informasjon og til å få et felles situasjonsbilde.
Overall, BarentsWatch will put us in a better position to play our important part as a seafaring nation.”
I sum vil BarentsWatch gjøre oss enda bedre i stand til å ivareta våre viktige roller som havnasjon.
The Norwegian Polar Institute is one of the collaborating agencies that contribute information to BarentsWatch.
Norsk Polarinstitutt er blant de samarbeidende aktørene som bidrar med informasjon til BarentsWatch.
The Arctic, Environmental management
Arktis, Forvaltning
Public journal
Offentlig journal
Stig Mathisen, section leader, Information (on leave)
Stig Mathisen, seksjonsleder Informasjon (i permisjon)
Elin Vinje Jenssen, comminications adviser
Elin Vinje Jenssen, kommunikasjonsrådgiver
Gunn Sissel Jaklin, communications director (on leave)
Gunn Sissel Jaklin, kommunikasjonsdirektør (i permisjon)
Other relevant infomastion
Annen relevant informasjon
Logo for Norwegian Polar Institute
Logo for Norsk Polarinstitutt
Management group
Ledergruppe
Friday May 12 2017
onsdag 06. september 2017
More news
Flere nyheter
Sir David Attenborough and BBC joined the Norwegian Polar Institute on field work in Svalbard.
Den kjente naturdokumentaristen Sir David Attenborough og hans filmteam fra BBC var med Norsk Polarinstitutt på feltarbeid på Svalbard.
Photo: Magnus Andersen / Norwegian Polar Institute
Foto: Magnus Andersen / Norsk Polarinstitutt
Welcome to airy toposvalbard.npolar.no
Vel møtt til luftige kartsprell på toposvalbard.npolar.no
The Arctic, Publications and maps
Arktis, Publikasjoner og kart
The job is actually often really boring, with very long periods staring at the float line, with nothing happening.
Her skal vi plukke opp to nye toktdeltakere som skal være med på resten av turen.
This trip we had four days in a row (with good sighting conditions), without seeing a single ringed seal near our nets, and it rained for much of this time.
Dette er den siste av tre feltsesonger for dette prosjektet hvor vi i hovedsak instrumenterer ringsel med svært avanserte satellittsendere for å studere deres forhold til is utenom kaste og hårfellingsperioden.
But, then suddenly a seal arrives and all the boredom instantly vanishes and supper time is again full of chitter-chatter recounting the excitement of the day.
Senderne måler hvor dypt og lenge selene dykker, forteller hvor de er i verden og samler inn oseanografiske og andre biologiske data fra vannmassene de dykker gjennom.
During 10 days in Wahlenbergfjørd, we captured the eight ringed seals we intended to tag up in the Northeast.
For mere info om dette se feltrapporter fra 2010 og 2011.
Additionally, we captured some seals that were too small for tagging, as well as a few that were still moulting their old coat, and hence not suitable for our purposes because we glue the tags to the fur.
I 2010 var vi på Nordaustlandet og instrumenterte ringsel og disse vandret over enorme avstander, mens de vi fanget i Kongsfjorden ifjor stort sett holdt seg lokalt hele perioden senderne satt på.