natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Journal of Vegetation Science 13: 875-884.
Journal of Vegetation Science 13: 875-884.
DOI: 10.1111/j.1654-1103.2002.tb02117.x" class="reflink">[1] and remote sensingVegetasjons-kart over Svalbard basert på satellittdata.
DOI: 10.1111/j.1654-1103.2002.tb02117.x" class="reflink">[1] og fjernmålingVegetasjons-kart over Svalbard basert på satellittdata.
Dokumentasjon av meto-der og vegetasjonsbeskrivelser.
Dokumentasjon av meto-der og vegetasjonsbeskrivelser.
NINA Rapport 456.
NINA Rapport 456.
54 s." class="reflink">[2] Vegetation mapping of Svalbard utilising Landsat TM/ETM plus data.
54 s." class="reflink">[2] Vegetation mapping of Svalbard utilising Landsat TM/ETM plus data.
Polar Record 48: 47-63.
Polar Record 48: 47-63.
DOI: http://dx.doi.org/10.1017/S0032247411000647" class="reflink">[3] naturally yield somewhat different descriptions of the vegetation.
DOI: http://dx.doi.org/10.1017/S0032247411000647" class="reflink">[3] gir naturligvis noe ulike beskrivelser av vegetasjonen.
The main differences, however, are independent of methodology and follow the overarching growing conditions.
Hovedskillene er likevel uavhengig av metodikk, og følger de overordnete vekstvilkårene.
Naturtypebasen (Nature Types in Norway Classification)
Naturtypebasen
The Flora of Svalbard
Svalbardflora
Impacts
Påvirkning
One fascinating trait of the plants on Svalbard is that, even though they grow slowly and the individuals are long-lived (from several years to hundreds or even thousands of yearsDiversity of plant life histories in the Arctic.
Et fasinerende trekk ved plantene på Svalbard er at selv om de vokser sakte og individene er langlevde (fra noen år til hundre- eller til og med tusenårDiversity of plant life histories in the Arctic.
Preslia 83: 281-300." class="reflink">[4]Clonal growth forms in Arctic plants and their habitat preferences: a study from Petuniabukta, Spitsbergen.
Preslia 83: 281-300." class="reflink">[4]Clonal growth forms in Arctic plants and their habitat preferences: a study from Petuniabukta, Spitsbergen.
Polish Polar Research 33:421-442.
Polish Polar Research 33:421-442.
DOI: 10.2478/v10183-012-0019-y" class="reflink">[5], studies show that the plants are able to closely respond to the growing conditions.
DOI: 10.2478/v10183-012-0019-y" class="reflink">[5], viser studier at plantene har evne til å følge vekstvilkårene tett.
Temperature is a decisive factor for high-arctic plants.
Temperatur er et avgjørende vilkår for høy-arktiske planter.
The polar willow is one of the species that closely tracks summer temperatures, both in its annual secondary growth (through the creation of annual rings, like trees) and in its primary (shoot) growth.
Polarvier er en av de artene som viser seg å følge sommertemperaturen tett både i sin årlige tykkelsesvekst (ved dannelse av årringer tilsvarende trærne) og i vekst av skuddene.
The other common plants' summer production also tracks July temperatures remarkably closelyHigh-arctic plants like it hot: a long-term investigation of between-year variability in plant biomass.
Likeså følger de andre vanlige plantenes sommerproduksjon temperaturen i juli bemerkelsesverdig tettHigh-arctic plants like it hot: a long-term investigation of between-year variability in plant biomass.
Ecology 95: 3414-3427. http://dx.doi.org/10.1890/14-0533.1" class="reflink">[6].
Ecology 95: 3414-3427. http://dx.doi.org/10.1890/14-0533.1" class="reflink">[6].
It follows from this that, even if the annual growth is small, the plants have a potential to change over time.
Herav følger at selv om den årlige veksten skulle være liten, så har plantene endringspotensiale over tid.
Most of the plants are also important food sources for some of Svalbard's herbivorous animals.
De fleste av plantene er også viktig matkilde til noen av Svalbards plantespisende dyr.
The Svalbard reindeer, Svalbard rock ptarmigan and different goose species enjoy a varied supply of new shoots and flowers in spring, and grass and herb stems in summer; and some, such as reindeer and geese, also eat mosses.
Svalbardreinen, svalbardrype og ulike gjessarter har et variert tilbud av nye skudd og blomster om våren, gress og urtestengler om sommeren, og noen, som rein og gjess benytter seg også av moser.
The activity of the grazing animals also naturally affects the plants.
Aktiviteten til beitedyrene påvirker naturligvis også plantene.
Some of the impacts of grazing on vegetation are relatively well-known; geese may grub up their favourite food (such as alpine bistort) by the roots, and this activity breaks up moss cover on the tundra in addition to removing plant material.
Enkeltvis er beitedyrenes påvirkning på vegetasjon relativt godt kjent; gjess kan røske opp yndlingsmaten sin (som harerug) opp ved rota, og ved den her aktiviteten stykke opp mosedekket på tundraen i tillegg til å fjerne plantemateriale.
In the first instance, this can result in a change from moss to grass- or sedge-dominated vegetation or clearings without vegetation, and in the most dramatic cases these patches appear to remain clear.
Dette kan først resultere i skifte fra mose til gress- eller starrdominert vegetasjon eller vegetasjonsløse åpninger, og i de mest dramatiske tilfellene ser disse flekkene ut til å holde seg åpne.
The vegetation itself helps manage developments in the event of cessation of grazing: among the many vegetation types that are grazed by geese at different times, the most humid have the best resistance and regenerationPlant community properties predict vegetation resilience to herbivore disturbance in the Arctic.
Vegetasjonen selv er med på styre utvikling ved opphør av beite: blant de mange vegetasjonstypene som til ulike tider blir beitet av gjess, har de fuktigste best motstandsdyktighet og gjenvekstPlant community properties predict vegetation resilience to herbivore disturbance in the Arctic.
Journal of Ecology 98: 1002-1013.
Journal of Ecology 98: 1002-1013.
DOI: 10.1111/j.1365-2745.2010.01685.x" class="reflink">[7].
DOI: 10.1111/j.1365-2745.2010.01685.x" class="reflink">[7].
Likewise, changes in the main vegetation type have been described as a result of the impact of reindeer, including eating, trampling and fertilizing.
Likeså har skifter i hovedvegetasjonstype blitt beskrevet som følge av reinens påvirkning, inkludert spising, tråkk og gjødsling.
For example, a single location, given fundamental growing conditions that are not overly different, can change from being dominated by woody plants to containing mostly grassDo herbivores cause habitat degradation or vegetation state transition?
For eksempel kan et sted, gitt grunnleggende vekstvilkår som ikke er altfor ulike, skifte fra å være dominert av vedaktige planter til å holde mest gressDo herbivores cause habitat degradation or vegetation state transition?
Evidence from the tundra.
Evidence from the tundra.
Oikos 114: 177-186.
Oikos 114: 177-186.
DOI: 10.1111/j.2006.0030-1299.14264.x" class="reflink">[8].
DOI: 10.1111/j.2006.0030-1299.14264.x" class="reflink">[8].
The grazing impact of ptarmigan has been little studied on Svalbard, but many plants (such as the alpine bistort in summer and buds and dry inflorescence in winter) are naturally an important resource for ptarmigan.
Rypenes beitepåvirkning har vært lite studert på Svalbard, men mange planter (som harerug om sommeren og knopper og tørre blomsterstand om vinteren) er naturligvis en viktig ressurs for rypene.
We know less about the combined effects of the grazing animals, but it is conceivable that areas regularly grazed by several of the animals are subject to significantly different grazing impacts than places that are mostly used by only one of the grazers.
De kombinerte effektene av beitedyrene vet vi mindre om, men det kan tenkes at områder som beites av flere av dyrene jevnt over har vesentlig ulik beitepåvirkning enn steder mest bruk av kun et av beitedyrene.
In line with the plants' response to temperatures, vegetation responds to grazing from year to year, and fairly large changes in plant dominance may occur on an annual time scale.
Likt plantenes respons på temperaturer svarer vegetasjon på beite fra år til år, og nokså store endringer i plantenes dominans kan skje på årlige tidsskala.
It is well-known that the plants' proximity to each other is significant for the configuration of vegetation in general, for example, the mosses keep the ground moist and cool.
At plantenes naboskap med hverandre har betydning for utforming av vegetasjon generelt er godt kjent, for eksempel holder mosene jorden fuktig og kjølig.
This may benefit other species which grow well in damp places but, equally, dense moss cover can prevent new shoots from growingBalancing positive and negative plant interactions: how mosses structure vascular plant communities.
Det kan være gunstig for andre arter som vokser bra på fuktige steder, men samtidig kan et tett mosedekke hindre nye skudd fra å vokseBalancing positive and negative plant interactions: how mosses structure vascular plant communities.
Oecologia 166: 769-782.
Oecologia 166: 769-782.
DOI:10.1007/s00442-011-1911-6" class="reflink">[9].
DOI:10.1007/s00442-011-1911-6" class="reflink">[9].
The net effect of plant communities is a topic for present-day research, and may acquire even greater significance if the environment otherwise continues to change.
Nettoeffekten av plantenaboskap er et tema for dagens forskning, og vil kanskje få en enda større betydning gitt at miljøet ellers fortsetter å endre seg.
Six red-listed habitats have been described on Svalbard: Arctic permafrost-wetland, Arctic steppe, poor fen, bird cliffs, polar desert and hot spring Norsk rødliste for naturtyper 2011.
Fra Svalbard er det beskrevet seks rødlistede naturtyper: arktisk permafrost-våtmark, arktisk steppe, fattigmyr, fuglefjell, polarørken og varm kilde Norsk rødliste for naturtyper 2011.
Artsdatabanken, Trondheim." class="reflink">[10], each of which has its own characteristic vegetation.
Artsdatabanken, Trondheim." class="reflink">[10], som alle har sine karakteristiske vegetasjon.
Work is in progress to map and protect red-listed plant species, including moonwort and tundra birch.
Det pågår et arbeid med å kartfeste og bevare rødlistede plantearter, blant annet gjelder dette marinøkkel og tundrabjørk.
Most of the 54 red-listed vascular plants on Svalbard are herbs, grasses or sedges, whereas there are fewer woody plantsNorsk rødliste for arter 2010.
De fleste av de 54 rødlistede karplanter på Svalbard er urter, gress eller starr, mens det er færre vedaktige planterNorsk rødliste for arter 2010.
Artsdatabanken" class="reflink">[11].
Artsdatabanken" class="reflink">[11].
The natural explanation of this is that there are in general far fewer woody species growing on Svalbard than representatives from the other groups.
Dette har sin naturlige forklaring i at det generelt er mange færre vedaktige arter som vokser på Svalbard enn det er representanter fra de andre gruppene.
Climate change, human traffic, random events such as landslides or floods and grazing are potential threats to red-listed plant species.
Klimaendringer, ferdsel, tilfeldige hendelser som ras eller flom or beite er blant mulige trusler mot rødlistede plantearter.
Threats/vulnerability
Trusler/sårbarhet
Svalbard's climate is in transition and climate change is considered to be one of the greatest threats to Svalbard's ecosystem in general.
Klimaet på Svalbard er i endring, og klimaendringer blir ansett som en av de viktigste truslene på landøkosystemet på Svalbard generelt.
However, warmer temperatures alone rarely appear to be enough to increase plant growth dramatically, in contrast to research results from low-arctic areas where the tundra is locally being overgrown by shrubs.
Varmere temperatur alene ser likevel ut til å sjelden være nok til å øke planteveksten dramatisk, i motsetning til forskningsresultater som man har fra lav-arktiske områder der tundraen stedvis gror igjen av buskevekster.
On the other hand, warming combined with better access to water and/or food may be expected to increase plant growth, to the extent that community-level changes in the vegetation may also be expected in the High North, even if this will happen more slowly.
Oppvarming kombinert med bedret tilgang på vann og/eller næring kan derimot ventes å øke plantevekst i den grad at man kan forvente samfunnsnivåendringer i vegetasjonen også i det høye nord, om enn det vil skje saktere.
The plant groups which grow rapidly (herbs, grasses) may be expected to have greater potential to increase their dominance than the woody species currently established on Svalbard, since these have relatively slower growth rates.
De plantegruppene som har rask vekst (urter, gress) kan forventes å ha mer potensiale til å utvide dominansen sin enn de vedaktige artene som per i dag er etablert på Svalbard, siden sistnevnte har relativt senere vekstrater.
The impact of grazing animals on Svalbard may to some degree be expected to favour grasses, for example, which generally withstand grazing better than plants such as dwarf shrubs.
Beitedyrenes påvirkning på Svalbard kan i noen grad forventes å fremme for eksempel gress, siden dette er planter som generelt tåler beite bedre enn for eksempel dvergbusker.
The combined impacts of climate change and varying or altered grazing animal populations are, however, very difficult to predict.
De kombinerte effektene av klimaendringer og varierende eller endrete beitedyrspopulasjoner er likevel meget vanskelige å forutsi.
Some vegetation types on Svalbard are locally vulnerable to tramplingSårbarhetsvurdering og bruk av lokaliteter på Svalbard.
Noen vegetasjonstyper på Svalbard er lokalt sårbare for tråkkSårbarhetsvurdering og bruk av lokaliteter på Svalbard.
Sluttrapport fra forskningsprosjektet "Miljøaffekter av ferdsel".
Sluttrapport fra forskningsprosjektet "Miljøaffekter av ferdsel".
NINA report 785.
NINA rapport 785.
110 pp + apendix" class="reflink">[12], and this applies in particular to the wettest types and slopes holding loose material.
110 pp + vedlegg" class="reflink">[12], særlig gjelder dette de våteste typene og skråninger med løs materiale.
Since the growth rate is generally slow, trampled vegetation will have a very long regeneration period, and in some cases will not regrow.
Siden veksthastigheten generelt er langsom vil sundtråkket vegetasjon ha meget lang gjenveksttid, og i noen tilfeller ikke komme tilbake.
Human activity also brings with it plants not previously found on Svalbard, and there are a number of introduced species in limited locations.
Menneskelig aktivitet bringer også med seg planter som ikke finnes på Svalbard fra før, og det finnes flere innførte arter som befinner seg i begrensete lokaliteter.
It is uncertain how quickly these new arrivals will find suitable conditions on the archipelago.
Det er usikkert hvor fort disse nyankomne artene kan finne gode vilkår på Svalbard.
Long time series and other studies that seek to distinguish the effects on vegetation of climate, grazing animals and other impact factors, such as introduced species or trampling, are accorded high priority as tools for understanding vegetation patterns and changes by the many research bodies which are studying plants on Svalbard.
Lange tidsserier og andre studier der man søker å skille effektene klima, beitedyr og andre påvirkningsfaktorer (som innførte arter eller tråkk) har på vegetasjon er høyt prioritert som verktøy for å forstå vegetasjonsmønstre og endringer hos de mange forskningsmiljøene som studerer planter på Svalbard.
Monitoring of vegetation is included in MOSJ (Environmental Monitoring of Svalbard and Jan Mayen) and COAT (Climate-Ecological Observatory for Arctic Tundra).
Overvåkning av vegetasjon inngår i Miljøovervåking Svalbard og Jan Mayen (MOSJ) og Climate-Ecological Observatory for Arctic Tundra (COAT).
Plant communities along environmental gradients of high-arctic mires in Sassendalen, Svalbard.
Plant communities along environmental gradients of high-arctic mires in Sassendalen, Svalbard.
DOI: 10.1111/j.1654-1103.2002.tb02117.x
DOI: 10.1111/j.1654-1103.2002.tb02117.x
Vegetasjons-kart over Svalbard basert på satellittdata.
Vegetasjons-kart over Svalbard basert på satellittdata.
54 s.
54 s.
Vegetation mapping of Svalbard utilising Landsat TM/ETM plus data.
Vegetation mapping of Svalbard utilising Landsat TM/ETM plus data.
Diversity of plant life histories in the Arctic.
Diversity of plant life histories in the Arctic.
Preslia 83: 281-300.
Preslia 83: 281-300.
Clonal growth forms in Arctic plants and their habitat preferences: a study from Petuniabukta, Spitsbergen.
Clonal growth forms in Arctic plants and their habitat preferences: a study from Petuniabukta, Spitsbergen.
DOI: 10.2478/v10183-012-0019-y
DOI: 10.2478/v10183-012-0019-y
High-arctic plants like it hot: a long-term investigation of between-year variability in plant biomass.
High-arctic plants like it hot: a long-term investigation of between-year variability in plant biomass.
Ecology 95: 3414-3427. http://dx.doi.org/10.1890/14-0533.1
Ecology 95: 3414-3427. http://dx.doi.org/10.1890/14-0533.1
Plant community properties predict vegetation resilience to herbivore disturbance in the Arctic.
Plant community properties predict vegetation resilience to herbivore disturbance in the Arctic.
DOI: 10.1111/j.1365-2745.2010.01685.x
DOI: 10.1111/j.1365-2745.2010.01685.x
Do herbivores cause habitat degradation or vegetation state transition?
Do herbivores cause habitat degradation or vegetation state transition?
DOI: 10.1111/j.2006.0030-1299.14264.x
DOI: 10.1111/j.2006.0030-1299.14264.x
Balancing positive and negative plant interactions: how mosses structure vascular plant communities.
Balancing positive and negative plant interactions: how mosses structure vascular plant communities.
DOI:10.1007/s00442-011-1911-6
DOI:10.1007/s00442-011-1911-6
Artsdatabanken, Trondheim.
Artsdatabanken, Trondheim.
Artsdatabanken
Artsdatabanken
110 pp + apendix
110 pp + vedlegg
Physical factors influence ice cover, snow cover (on the ice) and nutrients in the water masses.
Fysiske faktorer påvirker bl.a. isdekket, snødekket (på isen) og næringssalter i vannmassene.
These parameters determine the extent of production in the water masses.
Disse parameterne er avgjørende for omfanget av produksjonen i vannmassene.
The west coast of Svalbard in particular, but also much of the Barents Sea, is characterised by a feed of warm Atlantic water from the south.
Særlig vestkysten av Svalbard, men også store deler av Barentshavet, preges av tilførsel av varmt atlantisk vann sørfra.
In some areas, there may also be a lot of runoff from the land, causing a large input of sediment particles.
I enkelte områder kan det også være stor avrenning fra land som fører til stor tilførsel av sedimentpartikler.
Due to the combination of distinctive environmental factors and different habitats and biotopes, the sea areas around Svalbard have a characteristically large biological diversity compared with other Arctic areas at similar latitudes.
Kombinasjon av særegne miljøfaktorer og ulike habitater og naturtyper gjør at det biologiske mangfoldet i havområdene ved Svalbard samlet sett er stort, sammenlignet med andre områder i Arktis på tilsvarende breddegrad.
They are home to most of the organisms reported as key Arctic species, of which some are nationally and internationally protected.
Her finner man de fleste artene som er rapportert som viktige arktiske arter, hvorav flere har nasjonal og internasjonal verneverdi.
Specific sea areas around Svalbard and elsewhere in the Barents Sea stand out as especially productive (for example the polar front, the ice margin, glacier termini and shallow banks).
Enkelte deler av havområdene ved Svalbard og i Barentshavet for øvrig, utpeker seg som særskilt produktive (for eksempel polarfronten, iskantsonen, brefronter og grunne bankområder).
Compared with the mainland, a relatively large proportion of Svalbard is affected by sea ice.
En relativt stor andel av Svalbard er påvirket av sjøis sammenlignet med fastlandet.
This in turn affects oceanographic processes, as well as the prevalence of species.
Dette påvirker oseanografiske prosesser, så vel som forekomst av arter.
There is an intimate link between the ecosystems in the sea and on land.
Det er en nær kobling mellom økosystemer i havet og på land.
In particular, there is extensive transport of energy from sea to land through nesting sea birds bringing food from the water back ashore.
Blant annet er det en utstrakt transport av energi fra sjø til land ved at hekkende sjøfugl bringer føde fra havet tilbake til land.
In addition, some marine mammals dwell on land for shorter or longer periods for birthing and moulting.
I tillegg har noen sjøpattedyrarter tilhold på land i kortere eller lengre perioder i forbindelse med ungekasting og hårfelling.
Environmetal management
Miljøforvaltning
Marine ecological studies in the Marginal Ice Zone and Kongsfjorden
Marine ecological studies in the Marginal Ice Zone and Kongsfjorden
Twenty per cent of the earth has a polar climate, which means that the area is characterised by cold summers and no month of the year has an average temperature exceeding 10°C.
Tjue prosent av jorden har et polart klima, det vil si områder preget av kalde somre hvor ingen av årets måneder har en høyere gjennomsnittstemperatur enn 10 °C.
Climate change denotes changes in major weather patterns over a long time-scale, and results from both natural variability and the influence of human activities.
Klimaendringer er forandringer i de store værmønstrene over lange tidsskalaer, og et resultat av både naturlige svingninger og menneskelig påvirkning.
The causes underlying climate change are complex and include many different feedback mechanisms that either enhance or counteract climate change.
Årsakene til klimaendringer er komplekse med mange ulike tilbakekoblingsmekanismer som enten forsterker eller reduserer klimaendringene.
In polar regions, changes observed in sea ice, snow cover and glaciers can provide knowledge about climate change.
I polare områder er endringer i havis, snødekke og isbreer viktige observasjoner som kan gi oss mer kunnskap om klimaendringene.
Processes and drivers
Prosesser og drivkrefter
How do we measure climate change?
Hvordan måler vi klimaendringer?
Climate change in the Arctic
Klimaendringer i Arktis
Climate change in Antarctica
Klimaendringer i Antarktis
What is changing?
Klimaindikatorer
The effect on ecosystems
Effekter på økosystemer
Global climate change
Globale klimaendringer
Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC)
FNs klimapanel (IPCC)
More on the physical science basis for climate change
Mer om det vitenskapelige grunnlaget for klimaendringer
Climate research at the Norwegian Polar Institute focuses especially on sea ice, glaciers, oceanography and marine ecosystems, and much of the research is coordinated through the Centre for Ice, Climate and Ecosystems (ICE).
Klimaforskningen ved Norsk Polarinstitutt fokuserer særlig på havis, isbreer, oseanografi og marine økosystemer – og mye av forskningen er koordinert gjennom Senter for is, klima og økosystemer – ICE.
More about our climate research
Mer om vår klimaforskning
Government
Forvaltningsprosesser
More reports from IPPC
Flere rapporter fra FNs klimapanel
Facta page: Climate in the Arctic
Faktaside: Klima i Arktis
Lack of basic knowledge is a fundamental hurdle for efforts to comprehend climate change here.
Manglende kunnskap er ei grunnleggande hindring for å få ei full forståing av klimaendringene her.
Research suggests that for the past 30 years, the hole in the ozone layer over Antarctica has contributed to limiting the effects of global warming in the continent.
Studier tyder på at hullet i ozonlaget over Antarktis dei siste 30 åra troleg har medverka til å avgrense effekten av global oppvarming over kontinentet.
Climate in Antarctica
Klima i Antarktis
The climate in Antarctica is colder than in any other place on earth.
Klimaet i Antarktis er prega av kulde meir enn nokon annan stad i verda.
And even though Antarctica is covered with snow and ice, the continent is essentially a desert, with exceedingly low annual precipitation.
Og sjølv om Antarktis er dekt av snø og is, er kontinentet i praksis ein ørken, med svært låg nedbørsmengde.
More about climate in Antarctica
Meir om klimaet i Antarktis