natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It is a challenging task for 27 countries to reach agreement on common policy that affects the everyday lives of half a billion Europeans.
Det er krevende når 27 land skal bli enige om felles politikk som får betydning for hverdagen til en halv milliard europeere.
It is particularly challenging when complex solutions need to be found in a very short space of time, as was the case with the rescue package for Greece.
Det er krevende når omfattende løsninger må på bordet umiddelbart, slik som krisepakken til Hellas.
Therefore we will do what we can to this end.
Derfor vil vi gjøre det vi kan for å bidra.
Biannual address to the Storting on important EU and EEA matters
Redegjørelse for Stortinget om EU/EØS-saker
The Storting, Oslo, 22 April 2008
Stortinget, 22. april 2008
One of the main objectives of the biannual address on EU and EEA matters is to reflect on important developments in Europe that affect Norway.
Et hovedformål med denne redegjørelsen om EU- og EØS-saker er å reflektere over sentrale utviklingstrekk i Europa som berører Norge.
My task today is to highlight some of the major issues on the agenda in Norway’s relations with the EU, and to discuss EEA issues of particular relevance for Norway.
Oppgaven er å løfte frem noen av de store sakene på dagsorden i Norges forhold til EU, og gi en nærmere omtale av aktuelle EØS-saker av særlig betydning for Norge.
Norway and the EU enjoy good, close relations.
Forholdet mellom Norge og EU er nært og godt.
The visit of the President of the European Commission, José Manuel Barroso, at the end of February bore witness to this.
Besøket av presidenten for Europakommisjonen José Manuel Barroso i slutten av februar understreket dette.
Norway shares the EU’s ambitions in a number of key areas – including climate change, which I will return to later.
Norge deler ambisjoner med EU innen en rekke sentrale områder – som i klimaspørsmål, noe jeg kommer tilbake til.
There is a breadth in our relations with the EU that is not always apparent.
Det er en bredde i vårt forhold til EU som ofte ikke kommer frem.
I believe our debate on Europe would be more constructive and less polarised if we could make this fact clearer.
Jeg tror at vår europadebatt vil bli bedre og mer nyansert om denne bredden kommer til syne.
And I hope that I can play a part in doing so through these addresses to the Storting.
Det er mitt håp at disse redegjørelsene kan gi et bidrag til dette.
We have a structural overview over the aspects of our relations with the EU that are regulated by the EEA Agreement.
Vi har en strukturell oversikt over de deler av vårt forhold til EU som er regulert av EØS-avtalen.
And there are many of these.
Og de er mange.
But we must also be aware of and respond to the way EU countries are developing increasingly close cooperation in a growing range of areas – far beyond the cooperation established in the original internal market.
Men det vi også må merke oss og forholde oss til, er hvordan EU-landene utvikler et stadig tettere samarbeid, og et samarbeid på stadig flere områder – og langt videre enn det opprinnelige indre marked.
We must follow these developments carefully and seek both familiar and innovative forms of cooperation.
Vi må følge dette våkent og søke kjente og nyskapende måter å samarbeide på.
Norway seeks to participate in EU cooperation wherever we see that a joint effort will produce the best results – and this is the case in many fields.
Norge knytter seg til samarbeidet med EU der vi ser at felles satsing kan gi størst uttelling – og det er på mange felt.
As I mentioned in my previous address, our European policy is our “closest globalisation project”.
Europapolitikken er det jeg i forrige redegjørelse kalte vårt ”nærmeste globaliseringsprosjekt”.
The prospects of closer integration with the rest of Europe have been an important factor in bringing about peaceful development in the Western Balkans, just as they have been in Central and Eastern Europe ever since the early 1990s.
Utsiktene for sterkere deltakelse i europeisk integrasjon er et viktig bidrag til en fredelig utvikling på Vest-Balkan, slik vi har sett det i Sentral- og Øst-Europa gjennom 90-tallet og frem til i dag.
The adaptation process and new legislation that are necessary in candidate countries offer a way out of authoritarian regimes, planned economies and their consequences, including uncontrolled environmental degradation.
For nye medlemsland gir alle de nødvendige tilpasningene og nytt regelverk som følger av europeisk integrasjon, en vei ut av autoritært styresett, planøkonomi og konsekvenser som blant annet ukontrollerte miljøødeleggelser.
Ever closer cooperation between Kosovo and Serbia on the one hand and the EU on the other will be decisive for future developments in this part of Europe.
For Kosovo og Serbia vil et stadig tettere samarbeid med EU være avgjørende for utviklingen i denne delen av Europa i tiden fremover.
Cooperation between the Nordic countries and within the Nordic–Baltic area has also become closer in recent years.
Også det nordiske og det nordisk-baltiske samarbeidet er blitt forsterket de senere årene.
The Nordic countries have a common approach to issues such as climate change and the environment, conflict resolution, human rights, social issues and food security.
De nordiske landene har felles tilnærming i spørsmål som klima og miljø, konfliktløsning, menneskerettigheter, sosiale spørsmål og mattrygghet.
Norway gives priority to making maximum use of the opportunities offered by Nordic cooperation, and works together with the other Nordic countries, or sometimes just two or three of them, on various issues.
Norge prioriterer å utnytte disse nordiske mulighetene maksimalt og samarbeidet med de nordiske land, eller bare med to eller tre av dem, om ulike saker.
There have been times when the different affiliations of the five Nordic countries to NATO and the EU have posed challenges.
Tidligere kunne det være en utfordring at de fem nordiske land hadde ulik alliansetilknytning i forholdet til NATO og EU.
Perhaps we should rather seek to identify the opportunities this offers.
Vi må kanskje snarere søke å definere de muligheter dette gir oss.
We are seeing that NATO and the EU are cooperating more closely in several areas.
Vi ser at NATO og EU forsterker samarbeidet på flere områder.
Increasingly, the dividing lines in Europe are being erased.
Flere og flere skillelinjer i Europa viskes ut.
Norway, Sweden and Finland maintain close contact on matters such as cross-border regional issues in relation to northwestern Russia.
Norge, Sverige og Finland har nær kontakt når det gjelder bl.a. grenseregionale spørsmål overfor Nordvest-Russland.
Fish from these northern waters end up on European tables, so the sound management of resources is also in the interests of the EU members.
Og siden fisk fra nord havner på europeiske bord, er forsvarlig ressursforvaltning også i EU-landenes interesse.
This is why we need to find partners in the EU in our efforts to prevent illegal fishing and protect the vulnerable marine environment in the High North.
Derfor må vi søke partnere i EU i arbeidet med å hindre svartfiske og vern om det sårbare havmiljøet i nord.
We can see that it is a major challenge for the EU to ensure that all its 27 member states speak with a single voice.
Vi ser at det er en stor utfordring for EU å samle 27 land til én stemme.
This may lead to tugs of war on some issues, and initiatives being made by groups of countries.
Det er dragkamper og det er grupper av land som fører an.
With 27 member states, the EU has limited time and resources for meetings with third countries, such as Norway.
I et EU med 27 land er også tiden og ressursene knappe for møter med tredjeland – som Norge.
This makes our work vis-à-vis the EU more difficult.
Dette gjør vårt eget arbeid overfor EU krevende.
In principle, a non-member country can never be higher than number 28 on the list of priorities.
Formelt sett vil et land som ikke er medlem i hvert fall ikke være høyere enn nummer 28 på prioriteringslisten.
But in practice, we find that, in many areas, we have a far more important role to play in developing and safeguarding both Norwegian and EU interests.
Men i realiteten opplever vi på mange områder å stå langt mer sentralt – for å bidra til og ivareta både norske og europeiske interesser.
The EU also has interests in Norway, and we must make use of the leverage this gives us.
EU har interesser hos oss som vi må utnytte.
Key factors here are energy, fish, the environment, climate change, technology, and our experience of international diplomacy.
Stikkord er blant annet energi, fisk, miljø, klima og teknologi og våre erfaringer i internasjonalt diplomati.
I have already mentioned Mr Barroso’s visit to Norway in February.
Jeg nevnte president Barrosos besøk hit i februar.
We also have regular bilateral meetings with EU institutions.
Vi har jevnlig bilaterale møter med EUs institusjoner.
Under the present – Slovenian – presidency, we will have 13 meetings at the same levels, despite the pressure of work this new EU member state is experiencing.
Med det nåværende slovenske formannskapet, til tross for stort arbeidspress på dette nye EU-landet, vil vi ha 13 møter på de samme nivåer.
In this connection, I would like to mention that Norway, together with the Slovenian EU presidency and the European Commission, is to host an informal meeting of education ministers in Oslo on 5 and 6 June, as part of the European Year of Intercultural Dialogue, under the title of The Institutional Foundations for Dialogue and Respect.
Jeg kan i denne sammenheng trekke frem at Norge sammen med det slovenske formannskapet og Kommisjonen er vertskap for en utdanningsministerkonferanse i Oslo 5.-6. juni, som ledd i markeringen av Det europeiske året for interkulturell dialog, med tittelen ”The Institutional Foundation for Dialogue and Respect”.
I would now like to take a closer look at some other key issues for today.
La meg gå nærmere inn på noen andre sentrale og aktuelle saker.
Firstly, climate change.
Først – når det gjelder klima.
The main topic for Mr Barroso’s visit to Norway was precisely climate change and energy security.
Tema for Barrosos besøk til Norge var nettopp klima og energisikkerhet.
He took part in the opening of the Svalbard Global Seed Vault, thus training a spotlight not only on the historic event itself, but also on environmental issues in general and on the broad range of issues relating to the High North that are highly relevant today.
Hans deltakelse sammen med statsminister Stoltenberg under åpningen av frøhvelvet på Svalbard i slutten av februar, satte søkelys både på denne historiske begivenheten, på miljøspørsmål generelt og på de aktuelle, vide perspektiver i nordområdene.
Mr Barroso expressed the EU’s support for Norway’s environmental efforts, and showed particular interest in carbon capture and storage.
Barroso ga til kjenne EUs støtte til norsk miljøsatsing og viste særlig interesse for spørsmål knyttet til fangst og lagring av CO2.
Earlier this year, on 23 January, the European Commission presented a package of proposals to fight climate change and promote renewable energy.
Tidligere i år (23. januar) la Kommisjonen frem en pakke med forslag til hvordan klimautfordringene skal takles.
The Council and the European Parliament are expected to agree on the details of this package by the spring of 2009.
Nå ventes Rådet og Europaparlamentet å vedta detaljene i denne pakken innen våren 2009.
It includes ambitious and binding targets.
Dette er ambisiøse og bindende mål som EU har satt seg:
Norway is working together with the EU and other parties to reach an agreement at the Climate Change Conference in Copenhagen in the autumn of 2009.
Fra norsk side arbeider vi sammen med EU og andre parter for at en slik avtale skal komme i stand under klimatoppmøtet i København høsten 2009.
The target is to increase the share of renewables to 20% of the EU’s total energy supply by 2020.
Fornybar energi skal utgjøre 20 prosent av landenes totale forsyning, og alle land må øke andelen fornybar energi med 5,5 prosent.
To achieve this overall target, each country is to increase its share of renewable energy by 5.5%, and the remaining burden is to be shared in such a way that countries with strong economies and good production opportunities undertake the largest commitments.
Ut over dette skal målet nås gjennom byrdefordeling, hvor EU-land med sterk økonomi og gode produksjonsmuligheter må påta seg de største forpliktelsene.
The Commission’s proposals are part of an overall strategy to move towards a low-carbon economy.
Kommisjonens forslag til tiltak er et ledd i en større strategi for fremme av en økonomi basert på lavere utslipp.
A sound climate policy is intended to form the basis for the development of new technology and business opportunities.
En ansvarlig klimapolitikk skal legge grunnlag for ny teknologi og nye forretningsmuligheter.
In the public debate in Norway, there are differing views on the EU and the importance of the EU cooperation in a global perspective, just as there are differing views on whether or not Norway should become a member.
I norsk offentlighet er det ulike syn på EU og EU-samarbeidets betydning globalt sett, i likhet med at det er vidt ulike syn på om Norge burde vært EU-medlem eller ei.
The debate is a familiar one.
Denne debatten er kjent.
But there are few who would deny that the EU has played and continues to play an important part in international efforts to address climate change.
Men få miljøer vil nekte for at EU har spilt og spiller en viktig og positiv rolle i det internasjonale klimaarbeidet.
It is my view that the EU has taken a leading role, and should have Norway’s support and cooperation in this area.
Etter mitt syn innehar EU en lederrolle som Norge bør støtte opp om og spille på lag med.
The ETS, which Norway has now joined, is the largest scheme of its kind in the world.
EUs kvotehandelsystem som vi nå er en del av, er det mest omfattende i verden.
During his visit, Mr Barroso emphasised that the EU’s goal is for the scheme to be expanded to include countries outside the EU/EEA.
Barroso understreket da han var her, at EUs mål er at kvotehandelsystemet utvides slik at det ikke begrenses til EU/EØS-landene.
Indeed, the vision is to establish a global carbon trading system.
Visjonen for handelen med karbonkvoter må være at den er global.
This is the whole point, for it is only then that it will be really effective.
Det er hele poenget – og først da blir systemet en virkelig suksess.
The European Commission also proposes that the allocation of emissions allowances free of charge should gradually be discontinued.
Kommisjonen foreslår også at ordningen med gratis klimakvoter etter hvert må falle bort.
This is in line with the Norwegian Government’s approach, which I believe has broad support in the Storting.
Dette er i tråd med hva Regjeringen arbeidet for, og som jeg oppfatter at det er bred enighet om i Stortinget.
The Commission also wishes greenhouse gases other than CO2 to be included in emissions trading scheme.
Kommisjonen vil at nye klimagasser skal inkluderes i kvotesystemet.
Moreover, the ETS is to cover more sectors, including aviation, petrochemicals, ammonia and aluminium.
ETS skal også gjelde for flere sektorer som luftfart, petrokjemi, ammoniakk og aluminium.
And the length of the ETS periods will be extended, from three years for the first period to five years for the present period and eight years for the next period.
Og kvotesystemets lengde skal økes; fra tre år i første periode, til fem i inneværende og til åtte år i neste.
This will make the system more effective and enhance predictability for companies.
Dette skal gjøre systemet mer effektivt og gi bedriftene større forutsigbarhet.
This – we believe – is the right way to proceed.
Dette – mener vi – er riktig vei å gå.
We are very pleased that the Commission proposes including carbon capture and storage (CCS) in the ETS.
Vi er godt fornøyd med at Kommisjonen foreslår å inkludere fangst, transport og lagring – altså CCS – i kvotesystemet.
This will mean that companies will not have to purchase allowances for CO2 that is safely stored.
Det betyr at bedrifter slipper å betale karbonkvoter for CO2 som er forsvarlig lagret.
We are also pleased that the Commission is not proposing limitations on the use of state aid for CCS projects.
Det er også positivt at Kommisjonen ikke foreslår begrensninger i bruk av statsstøtte til CCS-prosjekter.
We have also noted that the Commission has proposed a directive on the geological storage of carbon dioxide.
Vi har også merket oss at Kommisjonen tar til orde for et eget CO2-lagringsdirektiv.
This would be a constructive development, as it would provide a common framework for carbon capture and storage and would also reassure the public that carbon storage is being undertaken in an environmentally sound way.
Dette vil være nyttig fordi det kan gi et felles rammeverk for CO2 – lagring, og det kan gjøre det tydelig for offentligheten at lagringen vil skje på en miljømessig sikker måte.
The Government is giving priority to the development of CCS and will promote the application of this technology.
Regjeringen prioriterer arbeidet med å utvikle fangst og lagring av CO2 og vi vil bidra til anvendelsen av slik teknologi.
The planned CCS projects in Norway cannot be carried out without substantial state aid.
Ingen av de planlagte CO2-håndteringsprosjektene i Norge kan gjennomføres uten betydelig offentlig finansiering.
The Commission has established that, given the ground-breaking nature of CCS projects, it is not appropriate to set guidelines for state aid for such projects at present.
Kommisjonen viser til at mangel på erfaring med slike prosjekter gjør at man ikke vil fastsette retningslinjer for statsstøtte til CO2-håndteringsprosjekter nå.
This question will still have to be discussed in relation to the state aid rules, including the derogation provisions of the EEA Agreement and the EC Treaty.
Spørsmålet vil fortsatt måtte vurderes direkte i forhold til statsstøttereglene, herunder unntaksbestemmelsene i EØS-avtalen og EF-traktaten.
However, this is a good starting point for Norway.
Dette er et godt utgangspunkt for Norge.
The EU would like to see up to 12 CCS plants by 2015, and I hope that these will include one or more of the Norwegian projects.
EU ønsker opptil 12 anlegg for CCS innen 2015, og jeg håper at ett eller flere av de norske prosjektene blir å finne blant disse.
Research and innovation has been an important area of cooperation between Norway and the EU, but it has not received the public attention it deserves.
Forskning og utvikling har vært et viktig felt for vårt samarbeid med EU – men har ikke fått den offentlige oppmerksomh som feltet fortjener.
I would like to look more closely at this area in my address today.
La meg gå litt nærmere inn på dette i denne redegjørelsen.
Norway has taken part in the EU’s Research Framework Programmes for more than 20 years, and has participated through the EEA Agreement since 1994.
Norge har deltatt i EUs rammeprogrammer for forskning og teknologisk utvikling i mer enn 20 år og på bakgrunn av EØS-avtalen siden 1994.
These are the largest EU programmes that Norway is involved in.
Programmet er det klart største EU-programmet Norge deltar i.
As much as 75% – nearly NOK 1 billion in 2008 – of all the funding Norway provides for participating in EU programmes is channelled to the Research Framework Programme.
Hele 75 prosent – nær 1 milliard kroner i 2008 – av de samlede norske innbetalingene til EU for deltakelse i ulike EU-programmer, gjelder nettopp rammeprogrammet for forskning.
Research is thus an area of major significance in Norway’s EEA cooperation.
Det gir forskningssamarbeidet stor tyngde i det samlede norske EØS-arbeidet.
The importance of the Research Framework Programme is illustrated by the extent to which Norwegian research institutions and companies are involved in this cooperation.
Betydningen av rammeprogrammet understrekes av det engasjement norske forskningsmiljøer og norsk næringsliv viser for dette samarbeidet.
There was extensive Norwegian involvement in the Sixth Framework Programme (FP6), which was officially concluded in 2006.
Det har hatt god norsk deltakelse.
Norwegian research institutions and companies participated in around 850 projects, or approximately 10% of all the projects in the programme.
Norske forskningsinstitusjoner og bedrifter har deltatt i cirka 850 prosjekter, noe som utgjør om lag 10 prosent av alle prosjektene i programmet.
Some 3 500 Norwegian researchers were involved.
Cirka 3.500 norske forskere har deltatt.
For Norwegian actors, FP6 was an important gateway to international networks, which can enhance the quality and relevance of Norwegian research.
Programmet er med andre ord en stor innfallsport til internasjonale nettverk for norske aktører, noe som bidrar til kvalitet og relevans i norsk forskning.
Meanwhile, Swedish researchers took part in around 1 700 projects, and Danish researchers in around 1 100.
Til sammenligning har svenske forskere deltatt i cirka 1.700 prosjekter og danske forskere i cirka 1.100.
So there is still room for improvement.
Vi har altså fortsatt noe å strekke oss etter.
In terms of total per capita funding under FP6, Sweden, Denmark and Finland were in first, second and fourth place respectively, and Norway was in seventh place among the 20 best participating countries.
Når det gjelder kontraktsmidler per capita i Sjette rammeprogram sett under ett, ligger Sverige, Danmark og Finland på henholdsvis 1., 2. og 4. plass og Norge på 7. plass, blant de 20 beste deltakerlandene.
All in all, this demonstrates the ability of the Nordic countries to take advantage of these opportunities.
I sum viser det Nordens evne til å trekke veksler på disse mulighetene.
Norway is currently taking part in the Seventh Framework Programme (FP7).
Norge deltar nå i det syvende rammeprogrammet på forskning.
Figures from the European Commission show that Norwegian actors have done well in the first calls for proposals within most of the thematic areas included in the programme, especially the environment, energy and security.
Tall fra Kommisjonen viser at norske aktører har fått god uttelling i de første søknadsrundene innenfor de fleste delene av programmet, spesielt innenfor miljø, energi og sikkerhetsforskning.
This is positive.
Dette er positivt.
We have set ourselves the target of putting polar research, Svalbard and marine research on the agenda both in the EU as a whole and in FP7.
For oss er det et mål å sette polarforskning, Svalbard og den marine forskningen på kartet i EU og det syvende rammeprogrammet.
We are also promoting these areas through the Government’s High North Strategy, which sets out the aim of actively drawing the EU countries into closer cooperation on the challenges and opportunities in the High North.
Det skjer dessuten som ledd i Regjeringens nordområdestrategi, hvor målet er å trekke EU-landene aktivt med i et nærmere og konkret samarbeid om utfordringene og mulighetene i nord.
The problems related to energy, climate change and the environment can only be resolved through cooperation between research institutions and authorities in different countries.
Utfordringene knyttet til energi, klima og miljø kan bare løses i samarbeid mellom fagmiljøer – så vel som mellom myndigheter – i flere land.
Marine and maritime research is one of several important topics in An Integrated Maritime Policy for the European Union, also known as the “blue book”.
Den marine og maritime forskningen er blant flere viktige temaer i EUs såkalte blåbok om maritim politikk.
I will say more about the blue book and the active role Norway is playing in this field in a later address to the Storting.
Jeg skal komme tilbake til blåboken og den aktive rollen Norge har i denne forbindelse i en senere redegjørelse.
Norway is also taking a leading role in European forest cooperation, which gives us good opportunities to discuss the important role forests play in relation to climate change with the EU countries.
Norge har for øvrig nå en lederskapsrolle i det europeiske skogsamarbeidet, noe som gir oss gode muligheter til å drøfte skogens positive bidrag i klimasammenheng med EU-landene.