natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, it is still the case that financial institutions, budget discipline and labour market policy are for all intents and purposes a national responsibility.
Fortsatt er det likevel slik at finansinstitusjoner, budsjettdisiplin og arbeidsmarkedspolitikk i all hovedsak er et nasjonalt ansvar.
The countries themselves must take most of the political responsibility for the imbalances that have arisen.
Landene må selv ta politisk hovedansvar for de ubalansene som har oppstått.
It is a paradox that country after country – including the largest among them – has failed to comply with stability criteria adopted by the countries themselves.
Et grunnleggende tankekors er at land etter land – også de største – har brutt de stabilitetskravene landene selv har vedtatt.
Economists have pointed out that once a monetary and economic union has been established, closer cooperation should be developed to ensure the necessary stability and confidence.
Økonomer har påpekt at når man først tar skrittet med en monetær og økonomisk union, så bør samarbeidet være mer omfattende for å sikre den nødvendige stabilitet og tillit.
There is considerable debate on this in the EU today.
Denne debatten pågår nå for fullt i EU.
At the same time, we know that it is difficult for the EU to acquire broader powers.
Samtidig vet vi at utvidede fullmakter for fellesskapet er krevende å få til.
Putting in place new structures is not just a matter of new common institutions, but possibly even constitutional amendments in some countries.
Diskusjonen dreier seg ikke bare om nye fellesinstitusjoner, men også om det kreves grunnlovsendringer i enkelte land for å få nye strukturer på plass.
This is a controversial issue at a time when the people of the EU member states are not exactly clamouring for “more integration”.
Dette er kontroversielt – i en tid der det i EU-landene ikke akkurat er et folkelig rop om ”mer integrasjon”.
There are few people in Europe today who are taking to the streets to demand “more EU”.
Det er få i Europa nå som demonstrerer for ”mer EU”.
This is worrying.
Dette er urovekkende.
It will be difficult to garner support for a closer economic and political union.
Det vil bli krevende å få tilslutning til en tettere økonomisk og politisk union.
In Europe we are seeing that economic cutbacks, cuts in welfare schemes and rising unemployment are primarily affecting vulnerable groups such as young people, members of minorities and those who have the least to start with.
Vi ser i Europa at økonomiske innstramninger, kutt i velferdsordninger og økt ledighet først og fremst går utover sårbare grupper, som unge, minoriteter og de som har minst fra før.
We are seeing that cuts in public welfare services are creating greater disparities and increased social marginalisation.
Vi ser at kutt i offentlig velferd skaper større forskjeller og økende sosial marginalisering.
This in itself is unfortunate – and it is bad economic policy.
Dette er uheldig i seg selv – og det er dårlig samfunnsøkonomi.
Greater disparities make the economy less robust, less able to adapt to change.
Større forskjeller gjør i sin tur økonomien mindre robust og mindre omstillingsdyktig.
They undermine confidence, which is a society’s social capital.
Større forskjeller svekker tilliten, samfunnets sosiale kapital.
High debt levels and consistently large deficits are not sustainable over time.
Voksende gjeld og vedvarende høye underskudd er ikke bærekraftig over tid.
The political direction will determine how cuts are made and how budgets are consolidated, what should be a public responsibility and what should be left to the individual.
Den politiske kursen vil avgjøre hvordan det kuttes og hvordan det konsolideres, hva som skal være fellesskapsambisjonen og hva som skal overlates til hver enkelt.
The crisis may thus, Mr President, lead to renewed debate on the role of the state in individual countries.
Krisen kan dermed, President, føre til fornyet debatt om statens rolle i hvert enkelt land.
A state must have the strength and the ability to ensure stability and, if necessary, launch rescue operations.
En stat må ha kraft og evne til å sikre stabilitet og – om nødvendig – gå inn med redningsaksjoner.
Paring down the state can make a society more vulnerable in the face of the kinds of crises we are seeing today.
En nedbygd stat vil kunne gjøre samfunnet mer sårbart i møte med moderne kriser.
Several social scientists have identified the level of public confidence as a key factor for a society’s ability to function – economically, socially and politically.
Flere samfunnsforskere har pekt på graden av tillit som en nøkkelfaktor i et samfunns funksjonsevne: økonomisk, sosialt og politisk.
Confidence is also decisive for a society’s ability to adapt, which is crucial in a modern economy.
Tillit er avgjørende også for omstillingsevnen i et samfunn, noe som er grunnleggende for å lykkes i en moderne økonomi.
But what happens to confidence, the ability to adapt and the outlook of the younger generation when unemployment among young people rises above 40% as it has in Spain, or 20% as it has in countries even closer to us?
Men hva skjer med tilliten, omstillingsevnen og unge menneskers fremtidssyn når ungdomsledigheten passerer 40 prosent som i Spania eller 20 prosent i land enda nærmere oss?
How would that affect public confidence in political institutions?
Hvordan vil dette virke inn på tilliten til politiske institusjoner?
An even more worrying effect of the crisis is that populist, right-wing extremism is on the rise in Europe.
Det er enda en bekymringsfull effekt av krisen at en populistisk ytre høyrefløy har fått vind i seilene i Europa.
However, it is reassuring to see that such currents have not gained prominence in crisis-affected Spain, Portugal, Ireland, Greece or Italy.
Det er faktisk betryggende å se at slike krefter ikke har vunnet fremtredende plass i kriselandene Spania, Portugal, Irland, Hellas eller Italia.
At times like these, there is a tendency to look for scapegoats – a role that is too often assigned to minorities.
I tider som disse letes det etter syndebukker – en rolle som minoriteter altfor ofte tildeles.
We must meet this challenge with political debate, openness and respect for other people’s points of view.
Vi må møte denne utfordringen med politisk diskusjon, med åpenhet og respekt for andres syn.
But we must also have the courage to refute generalisations, stigmatisation and scaremongering based on disinformation and anything that may resemble xenophobia.
Vi må også våge å konfrontere gruppetenkning, stigmatisering og skremselsbilder basert på uriktige virkelighetsfremstillinger og det som ligner på fremmedfrykt.
By and large, Mr President, Norway’s views on the majority of foreign policy matters coincide with those of the EU member states.
I de langt fleste utenrikspolitiske saker har Norge grunnleggende felles syn med EU-landene, President.
We need Europe’s clear voice and engagement in order to make progress on major issues.
Vi trenger Europas tydelige stemme og engasjement for å drive store saker fremover.
This is absolutely crucial for finding good solutions to global challenges in areas such as climate change, the environment, energy security, trade, development and the fight against poverty.
Dette er helt avgjørende for å finne gode løsninger på globale utfordringer som klima, miljø, energisikkerhet, handel, utvikling og fattigdomsbekjempelse.
Norway has benefited from this, for example in connection with our Middle East policy and our chairmanship of the Ad Hoc Liaison Committee (AHLC) for assistance to the Palestinians.
Det har Norge hatt glede av blant annet i vår Midtøsten-politikk og vår ledelse av giverlandsgruppa AHLC.
Nonetheless, there is reason to be concerned that the crisis in Europe is causing so much energy and decision-making to be focused on internal affairs that Europe will have less of a voice and less impact in the global arena.
Det er likevel grunn til å være urolig for at krisen i Europa fortsetter å trekke så mye beslutningskraft og energi inn mot interne forhold at Europas stemme og fotavtrykk blir svakere på den globale arena.
This is not in our interests.
Og det er heller ikke vi tjent med.
As I noted in my previous address to the Storting in May, the political situation in Europe’s neighbouring countries to the south has led to an increased focus on control of the common external border.
Som jeg pekte på i den forrige redegjørelsen i mai, har den politiske utviklingen i Europas sørlige nærområder ført til økt oppmerksomhet om kontrollen av den felles yttergrense.
This is reflected in discussions between the Schengen countries on new legislative acts and measures.
Dette gjenspeiles i diskusjoner om nye rettsakter og tiltak som føres mellom Schengen-landene.
Some of the themes from the debate on the euro crisis and the financial crisis recur in these discussions as well.
Kjennetegn fra debatten om euro- og finanskrisen går igjen også her.
Countries in the South point out the need for solidarity and burden-sharing, while actors in the northwest underscore that the individual country is responsible for putting its own house in order.
Land i sør viser til behovet for solidaritet og byrdefordeling, mens aktører i nordvest peker på hvert lands ansvar for orden i eget hus.
It is against this backdrop that a decision will now be taken on Bulgaria’s and Romania’s accession to the full Schengen acquis.
Det er med dette som bakteppe man nå skal ta stilling til full deltakelse i Schengen-samarbeidet for Bulgaria og Romania.
This would mean that the internal controls at the borders with the other Schengen countries would be lifted.
Det vil innbære at den indre grensekontrollen mot de øvrige Schengen-medlemmene oppheves.
Norway has actively supported EU membership for the Central and Eastern European countries.
Norge har aktivt støttet medlemskap i EU for de sentrale og østeuropeiske landene.
This is one of the themes of the white paper on Norway’s engagement for stability and development in South East Europe (Meld.
Dette er blant annet et tema i Melding til Stortinget nr.
St. 17 (2010–2011)), which will be debated in the Storting in a few days’ time.
17 (2010-2011) – om norsk innsats for stabilitet og utvikling i Sørøst-Europa – som skal behandles om noen dager.
Through the EEA and Norway Grants, Norway has also provided considerable support to these countries to enable them to fulfil the EU’s legal and technical requirements for full accession.
Gjennom EØS-finansieringsordningene har vi også bidratt betydelig for at landene skal kunne oppfylle de rettslige og tekniske krav som EU stiller for full deltakelse.
At the same time, Norway is concerned that new countries that accede to the full Schengen acquis should be able to fulfil the obligations they undertake.
Samtidig er Norge opptatt av at nye land, som skal delta fullt ut i Schengen-samarbeidet, må være i stand til å gjennomføre de forpliktelser de påtar seg.
The Polish EU presidency has put forward a compromise proposing a step-by-step dismantling of internal border controls for Bulgaria and Romania.
Det polske formannskapet i EU har lagt frem et kompromissforslag som innebærer en trinnvis opphevelse av indre grensekontroll for Bulgaria og Romania.
From our vantage point, this seems to be a solution that takes account of various different considerations, and it is a proposal we can live with.
Fra vårt ståsted ser vi dette som en løsning som balanserer ulike hensyn, og det er et forslag som vi kan leve med.
However, there are still divergent views on this issue in the EU, and some countries have questioned whether Bulgaria and Romania actually have the ability to fulfil their obligations.
Det er imidlertid fortsatt ulike syn i EU, og enkelte land stiller spørsmål ved Bulgarias og Romanias faktiske evne til å gjennomføre sine forpliktelser.
Other relevant problems are also being discussed in the bodies that deal with Schengen-related issues.
Også andre relevante problemstillinger diskuteres i de organer som behandler Schengen-relevante spørsmål.
In June, the ministers of justice and the interior of the member states asked the European Commission to come up with a proposal for amending the right to temporarily reintroduce border controls between the Schengen countries.
EUs justis- og innenriksministere ba i juni Europakommisjonen om å utarbeide et forslag til endringer i adgangen til en midlertidig gjeninnføring av grensekontroll mellom Schengenlandene.
However, the Commission’s proposal, which was put forward in September, goes quite far in shifting decision-making powers from the member states to the Commission.
Kommisjonens forslag – fremlagt i september – går imidlertid langt i å overføre beslutningsmyndighet fra medlemslandene til Kommisjonen.
Norway’s view, as then Minister of Justice Storberget said at the meeting of the Justice and Home Affairs Council in Brussels on 22 September this year, is that decisions concerning internal security must continue to be taken by the respective countries’ national authorities.
Norges holdning, som daværende justisminister Storberget ga uttrykk for under justisrådsmøtet i Brussel 22. september i år, er at vurderinger i forhold til indre sikkerhet fortsatt må foretas av det enkelte lands nasjonale myndigheter.
The Government will continue promote this view, which is also shared by a large number of EU member states.
Regjeringen vil fortsette å fremme dette synspunktet – som også deles av et stort antall av EUs medlemsland.
The Schengen Visa Information System (VIS) became operational on 11 October this year.
Schengen visuminformasjonssystem – VIS – ble operativt 11. oktober i år.
It has taken time to complete the preparations, and the Government is pleased that this is now in place.
Forberedelsene har tatt tid og fra Regjeringens side er vi glad for at dette nå er på plass.
The first of Norway’s consular posts to be connected to the VIS are those in Rabat, Cairo and Algiers.
For vår del er det utenriksstasjonene i Rabat, Kairo og Alger som er omfattet av VIS i første omgang.
The purpose of the system is to speed up the processing of visa applications, simplify efforts to combat falsification and forgery of travel documents and facilitate external border controls in the Schengen area.
Systemet skal blant annet effektivisere visumprosessen, forenkle bekjempelsen av forfalskninger og lette kontrollen ved Schengens yttergrense.
Police authorities of Schengen countries that are responsible for the prevention, investigation and prosecution of terrorist offences or other serious criminal offences may also be given access to the system under certain specified conditions.
Også Schengen-landenes politimyndigheter med ansvar for å forebygge, etterforske og oppklare terrorhandlinger eller annen alvorlig kriminalitet, kan gis tilgang på nærmere angitte vilkår.
The Government is pleased that we are now connected to the system and that the start-up has been successful.
Regjeringen er godt fornøyd med at vi er knyttet opp til systemet og at oppstarten har vært vellykket.
Norway has participated in all the relevant forums involved in the development of the VIS on an equal footing with the other Schengen countries.
Norge har deltatt i alle de fora som er relevante for utviklingen av VIS på linje med de andre Schengenlandene.
In our European policy we are seeking to influence the EU bodies by participating in their activities.
I norsk europapolitikk søker vi i forhold til EU-organene påvirkning gjennom arbeid for medvirkning.
This involves meticulous work at an early stage – the stage at which EU legislation is developed.
Det betyr grundig arbeid i en tidlig fase – fasen da EUs beslutninger utformes.
For example, Norway participates when the Commission adopts supplementary legislation following discussions in committees made up of representatives of the member states, i.e. the procedure known as the comitology system.
Et viktig element i denne sammenheng er norsk deltakelse når Kommisjonen vedtar utfyllende regelverk, etter å ha konsultert med komiteer som består av representanter fra medlemslandene – det som kalles komitologi.
Under the EEA Agreement, Norway is entitled to participate as an observer in these committees, which provides an opportunity to discuss matters of substance and put forward our views at an early stage.
EØS-avtalen gir Norge rett til å delta som observatør i disse komiteene, noe som gir mulighet til å komme med faglige innspill og synspunkter i en tidlig fase.
As you know, the EU has recently made amendments to this system.
Nylig har EU som kjent foretatt reformer av dette systemet.
The European Parliament is now on an equal footing with the European Council in terms of delegating decision-making powers to the Commission.
Europaparlamentet er nå sidestilt med Rådet når det gjelder delegering av vedtaksmyndighet til Kommisjonen.
A distinction has been made between what are termed delegated acts and implementing acts, and the number of committee procedures has been reduced.
Det er innført et skille mellom såkalte delegerte rettsakter og gjennomføringsrettsakter og det er blitt færre komitéprosedyrer.
These amendments do not affect our rights of participation within the framework of the EEA.
EUs reform endrer ikke våre rettigheter til deltakelse innenfor rammen av EØS.
The new comitology system is in the introductory stage.
Det nye komitésystemet er i en innkjøringsfase.
We are now working to ensure that our rights are adequately safeguarded in practice as well.
Vi arbeider nå for å sikre at våre rettigheter blir godt ivaretatt også i praksis.
The EU has said that it is also in its interest that the EEA EFTA countries participate actively in order to ensure the best possible legislation throughout the EEA area for all parties.
EU-siden har i den sammenheng sagt at det også er i deres interesse at EØS/EFTA-landene bidrar aktivt, slik at alle får et best mulig regelverk i hele EØS-området.
Sound knowledge of the EU comitology system is required if Norwegian participation is to have a good effect.
For å få god effekt av norsk deltakelse, trengs solid kjennskap til dette komitésystemet i EU.
An effort is therefore being made to build competence in this field in the Norwegian public administration.
Det arbeides derfor for å styrke kompetansen i norsk forvaltning på dette området.
EU legislation is constantly evolving.
EUs regelverk er stadig under utforming.
I will now turn to three areas the Government is focusing on at present, and where it is intensifying its efforts at an early stage of the process: the Posting of Workers Directive, amendments to the Data Retention Directive and the new EU framework programme for research and innovation.
La meg i denne siste hoveddelen av redegjørelsen først omtale tre saksfelt det nå arbeides spesielt med fra Regjeringens side, med forsterket innsats i en tidlig fase: Utsendingsdirektivet, endringer i Datalagringsdirektivet og EUs nye rammeprogram for forskning og innovasjon.
I will begin with the question of supplementary rules under the Posting Directive.
For det første – om utfyllende regler for utsendingsdirektivet.
The Laval, Viking and Rüffert judgments have created uncertainty concerning questions related to what rules on pay and working conditions member states are entitled to impose when workers are posted from one EEA country to another – and concerning the enforcement of such rules.
De såkalte Laval-, Viking- og Rüffert- dommene har skapt uklarhet rundt spørsmål knyttet til medlemsstatenes adgang til å stille krav til lønns- og arbeidsvilkår for arbeidstakere som sendes på oppdrag fra et EØS-land til et annet – og håndhevingen av slike krav.
These matters are governed by the Posting Directive.
Dette reguleres av utsendingsdirektivet.
In connection with the Single Market Act, the Commission is looking at ways of improving the implementation of the Posting Directive.
I forbindelse med EUs handlingsplan for det indre marked, ser Kommisjonen på tiltak som kan sikre en bedre gjennomføring av direktivet.
This includes enhancing cooperation between the authorities of different member states, improving the flow of information to workers and businesses, ensuring effective enforcement of the directive and preventing circumvention and abuse of the rules.
Man ønsker blant annet å bedre samarbeidet mellom medlemsstatenes myndigheter, gi bedre informasjon til arbeidstakere og virksomheter, sikre effektiv håndheving og motvirke omgåelse og misbruk av reglene.
These matters will probably be regulated in an implementing directive under the Posting Directive.
Dette vil trolig bli regulert i et eget håndhevingsdirektiv til utsendingsdirektivet.
In addition, it has been signalled that proposals will be put forward for legislation aimed at clarifying the exercise of freedom of establishment and the freedom to provide services, as well as fundamental social rights such as the right to engage in collective bargaining.
I tillegg er det signalisert at det vil komme forslag til regelverk som skal klargjøre utøvelsen av retten til å yte tjenester og etablere seg, og grunnleggende rettigheter som retten til kollektive forhandlinger.
From a Norwegian perspective, it is important to safeguard pay and working conditions for workers when dealing with the establishment of businesses and the provision of services across national borders.
Fra et norsk ståsted er det viktig å sikre lønns- og arbeidsvilkår for arbeidstakerne i møtet med grenseoverskridende etablering og tjenesteyting.
It is also important to protect collective rights.
Det er dessuten viktig å beskytte kollektive rettigheter.
Furthermore, we need to ensure that the Norwegian authorities can impose rules concerning pay levels and working conditions, and that this can also be done vis-à-vis foreign companies when projects are put out to tender.
Videre er det av betydning for oss å sikre at myndighetene kan stille krav til nivået på lønns- og arbeidsvilkår – også overfor utenlandske virksomheter når disse oppdrag settes ut på anbud.
The Ministry of Labour is currently taking part in the development of supplementary rules under the Posting Directive in the expert group appointed by the Commission.
Arbeidsdepartementet deltar nå i arbeidet med utfyllende regler for utsendingsdirektivet i Kommisjonens ekspertgruppe.
The second area on which the Government is focusing at present, Mr President, is that of amendments to the Data Retention Directive.
For det andre, President, er endringer i Datalagringsdirektivet et område som vies særlig oppmerksomhet nå.
Earlier this year, the Storting gave its consent to the incorporation of the directive into the EEA Agreement.
Tidligere i år ga Stortinget samtykke til at dette direktivet blir innlemmet i EØS-avtalen.
At the same time, amendments to Norwegian legislation were adopted that implement the directive in Norwegian law.
Samtidig ble det vedtatt lovendringer som gjennomfører direktivet i norsk rett.
These amendments will enter into force on 1 July 2012.
Disse lovendringene trer i kraft 1. juli 2012.
The deadline for implementing the directive in the EU was 15 September 2007.
Gjennomføringsfristen for direktivet i EU var 15. september 2007.
The EU has thus had ample time to gain experience of its application, and published an evaluation report earlier this year.
EU har derfor hatt god tid til å høste erfaringer med direktivet og leverte tidligere i år en evalueringsrapport.
This confirms that amendments to the directive will be proposed, but also that the principle of data retention will be upheld.
Den stadfester at det vil bli foreslått endringer i direktivet – men selve prinsippet om datalagring opprettholdes.
The proposals may include principles for access to data and for sharing costs between the authorities and e-communication providers.
Det er aktuelt å fastlegge prinsipper for adgangen til data og for kostnadsfordeling mellom myndighetene og tjenestetilbyderne.
Under the current directive, the mandatory data retention period can vary from six to 24 months, and this is also being assessed with a view to greater harmonisation.
Lagringstiden, som etter gjeldende direktiv kan variere fra 6 til 24 måneder, er også noe man ser på med tanke på harmonisering.
Norway is following this process closely.
Fra norsk side følger vi denne prosessen nøye.