natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This applies especially to the Air Force which is currently in the middle of a demanding restructuring in which taking the right decisions and implementing the right measures in the right order and at the right tempo is absolutely essential.
Dette gjelder spesielt Luftforsvaret, som står midt i en krevende omstilling hvor det å fatte riktige beslutninger og gjennomføre riktige tiltak, i riktig rekkefølge og i riktig tempo er essensielt.
I would emphasise that this must not be taken as an invitation to revisit decisions that have been unanimous all along – or those decisions about which political views have differed.
Jeg understreker at dette ikke må forstås som en invitasjon til omkamper om beslutninger det hele veien har vært enighet om - eller de beslutningene som ikke har samlet politisk enighet bak seg.
And just in case anyone should be in doubt – the decision to purchase the F-35 combat aircraft remains firm.
Og, i den grad noen skulle være i tvil – beslutningen om anskaffelse av F-35 kampfly ligger fast.
What I do want to be sure about, however, is that the structure surrounding our new combat aircraft is as it should be.
Det jeg derimot vil ha visshet om er at alt i strukturen rundt våre nye kampfly er slik de bør være.
I would wish to see the decision-making basis in its entirety.
Jeg vil se beslutningsgrunnlaget i sin helhet.
And I want to know the status of the activities that we propose to move, build up or run down.
Og jeg vil ha en status for virksomhet vi skal flytte, bygge opp eller avvikle.
I want to know the probability of changes in costs and timescales.
Jeg vil vite om sannsynligheten for avvik i kostnader og tidsfrister.
I want to know how the restructuring will affect the Air Force’s force production and operational capability.
Jeg vil vite hvordan omstillingen vil påvirke Luftforsvarets styrkeproduksjon og operative evne.
To put it in a nutshell – do we now know something that we did not know when the Storting endorsed the Long-Term Plan in June 2012?
Kort og godt - vet vi noe i dag som vi ikke visste da langtidsplanen ble vedtatt i Stortinget i juni 2012?
We embark on this knowing well that history will be able to judge us harshly when it comes to our ability to calculate the time and cost involved in moving or closing down elements of our defence organisation.
Vi gjør dette vel vitende om at historien vil kunne dømme oss hardt når det gjelder vår evne til å beregne tid og kostnader ved å flytte eller legge ned avdelinger.
That is why I have asked for good, realistic estimates.
Derfor har jeg bedt om å få de gode og realistiske anslagene.
I would also like to avoid pre-prepared political answers or conclusions.
I tillegg vil jeg jeg unngå forhåndsgitte politiske svar eller konklusjoner.
We want to know that what we decide today will be sustainable in a longer term perspective and contribute towards a Defence with a real balance between tasks, structure and resources: namely a Defence with a high level of operational capability.
Vi vil vite om det vi beslutter i dag vil stå seg i et langsiktig perspektiv og bidra til å sikre et forsvar med reell balanse mellom oppgaver, struktur og ressurser: Et forsvar med høy operativ evne.
I have also said that we must challenge our own assumptions in other areas.
Jeg har også sagt at vi må utfordre oss selv på andre områder.
Because in order to achieve such an aim we must, among other things, renew our way of thinking about how we administer and run the defence sector.
For å kunne nå et slikt mål, må vi blant annet tenke nytt om hvordan vi i dag forvalter og drifter forsvarssektoren.
An important point for me is how we can more successfully integrate the Armed Forces with society as a whole.
Et viktig poeng for meg er hvordan vi bedre kan lykkes med å integrere Forsvaret i samfunnet rundt oss.
I should like to see defence forces more open to the civil community.
Jeg vil ha et forsvar som åpner seg mer mot samfunnet.
In the longer term I believe this to be a precondition for a strong and sustainable Defence.
På sikt mener jeg dette er en forutsetning for et sterkt forsvar.
I believe that there are gains in efficiency to be made in a number of areas.
Jeg tror det er effektiviseringsgevinster å hente innenfor flere områder.
Extended use of public-private partnership is one avenue that we want to explore.
Utvidet bruk av offentlig-privat samarbeid er en vei vi ønsker å se nøye på.
Another is to evaluate discontinuing services and functions where suppliers in the civil sector could meet the needs better and at lower cost.
En annen er å vurdere bortsetting av tjenester og funksjoner der leverandører i samfunnet gjør dette bedre og billigere.
At the same time, though, we must make sure that the special needs of the armed services are safeguarded.
Vi må samtidig sørge for at Forsvarets særegne behov sikres.
I believe that there is a need to look more closely at the way in which we procure modern materiel.
Jeg mener det er et behov for å se nøyere på hvordan vi anskaffer moderne materiell.
Costly and lengthy development projects must be balanced against “good enough” off-the-shelf solutions where this is sufficient.
Dyre og langvarige utviklingsprosjekter må balanseres med «godt nok»-hyllevare der dette er tilstrekkelig.
We would also like to abandon a practice involving parallel structures for the Armed Forces branches except where preparedness issues make this a necessity.
Vi vil også bort fra en praksis med parallelle strukturer for Forsvaret, der beredskapsmessige hensyn ikke tilsier at det er nødvendig.
We will professionalise key functions in the administration of the Armed Forces and improve the efficiency of purchasing processes in all sectors, not only our own.
Vi vil profesjonalisere nøkkelfunksjoner innenfor forvaltning i Forsvaret og effektivisere offentlige innkjøpsprosesser i alle sektorer, ikke bare vår.
We ought to establish where the Armed Forces, together with other sectors of society, can find good and perhaps less costly common solutions.
Vi bør finne ut hvor Forsvaret sammen med andre samfunnsaktører kan finne gode, og kanskje rimeligere, fellesløsninger.
I believe that this will yield results which, taken as a whole, will be better for Norway Ltd.
Jeg tror at det vil gi et resultat som totalt sett er bedre for AS Norge.
Alliances and new cooperation interfaces must also accompany the work of competence reform.
Allianser og nye samarbeidsflater må også ledsage oss i arbeidet med kompetansereformen.
My basic aim here is the same: a more open Defence and a Defence which is to an increasing extent integrated with the rest of society.
Min grunntanke er den samme her; et åpnere Forsvar, og et Forsvar som i økende grad er integrert med resten av samfunnet.
We can no longer take it for granted that personnel in the future will wish to pursue a lifelong career in our sector.
Vi kan ikke lenger ta for gitt at framtidens medarbeidere vil ønske et livslangt karriereløp i vår sektor.
In order to make the Armed Forces stand out as an attractive employer for more of our young people, we need new ideas and a new direction.
For at Forsvaret skal framstå som en attraktiv arbeidsgiver for flere, trenger vi nye ideer og ny retning.
That means more integrated knowledge and competency centres.
Det betyr mer integrerte kunnskaps- og kompetansemiljøer.
Look for example at the Norwegian Cyber Force at Jørstadmoen, the Norwegian Defence School of Engineering and Gjøvik College.
Se til Cyberforsvaret på Jørstadmoen, Forsvarets Ingeniørhøgskole og Høgskolen på Gjøvik.
Around lake Mjøsa and in “Inland Norway” there is a concentration of technology centres and establishments, both civil and military, that together contribute to the prosperity of the area.
Rundt Mjøsa og Innlandet finner sivile og militære teknologitunge miljøer sammen til felles beste.
We want to be ambitious.
Vi vil være ambisiøse.
We want to see a Defence that, to a growing extent, plays an active part in building the nation’s knowledge base over the whole range from education to a common labour market.
Vi vil se et forsvar som i større grad er en del samfunnets totale kunnskapsproduksjon - fra utdanning til et felles arbeidsmarked.
We aim to make the exchange of competency between the civil and military sectors simpler and more flexible.
Vi vil gjøre utveksling av kompetanse mellom sivil og militær sektor enklere og mer fleksibel.
The Armed Forces as a labour market must have an open door both in and out.
Forsvaret som arbeidsmarked må ha en åpen dør inn og ut.
Today the number of those leaving the Services is too high in some personnel categories.
I dag er avgangen for stor for en del personellkategorier.
We are losing technicians from the Air Force and the Navy.
Vi mister teknikere i Luftforsvaret og Sjøforsvaret.
The Army is losing junior technicians and non-enlisted officers at a young age.
Hæren mister grenaderer og avdelingsbefal i ung alder.
The situation is far from ideal.
Det er langt fra en ideell situasjon.
Therefore we need both short-term measures and more lasting action to stem these losses.
Derfor kreves både kortsiktige og mer varige tiltak.
We need capable officers.
Vi trenger dyktige offiserer.
We need both generalists and specialists with solid military training behind them to fill posts where military competency is a requirement.
Vi har behov for både generalister og spesialister med tung militær utdanning som skal fylle stillinger der militær kompetanse er påkrevet.
At the same time there are a good number of posts in the support structure in different areas where it is both possible and desirable to recruit personnel with civilian backgrounds.
Samtidig er det en rekke stillinger i støttestrukturen på ulike områder, hvor det er både ønskelig og mulig å rekruttere inn personer med sivil bakgrunn.
The Armed Forces already employ many civilians who carry out important tasks.
Forsvaret består allerede i dag av mange sivile som løser viktige oppgaver.
We have to show that we have both the ability and the will to make changes.
Vi må vise både endringsevne og endringsvilje.
We must accept that change is the norm, not the exception, in all areas of society.
Vi må akseptere at endring er normen, ikke unntaket i alle deler av samfunnet.
This is a dynamic that we must face up to if we are to remain relevant in the future.
Dette er en dynamikk vi må ta inn over oss for å forbli relevante i fremtiden.
Society’s needs are changing.
Behovene i samfunnet endrer seg.
Knowledge and technology based businesses represent a growing proportion of value creation in Norway.
Kunnskaps- og teknologitunge bedrifter utgjør en økende andel av norsk verdiskapning.
Similarly, the needs of the Armed Forces are also changing.
Tilsvarende er Forsvarets behov i endring.
The demand for top-level skills and competence in depth are growing.
Etterspørselen etter spiss- og dybdekompetanse vokser.
Specialisation is a clearly discernible trend.
Spesialisering er en tydelig trend.
Are we today in a position to respond to such needs?
Er vi i dag i stand til å svare på et slikt behov?
My short, and perhaps oversimplified answer to this is No.
Mitt korte og kanskje litt unyanserte svar er nei.
A longer and more precise answer is that we currently do not have a system that is good enough to take care of the needs of the specialists.
Det litt lengre og presise svaret er at vi i dag ikke har et system som godt nok ivaretar spesialistenes behov.
Today we lose all too many specialists because we cannot offer an attractive enough career path for this group.
I dag mister vi altfor mange her fordi vi ikke kan framvise en karrierevei for denne gruppen.
The result is that our defence forces are also losing invaluable experience and expertise.
Og med det mister også Forsvaret viktig erfaring og kompetanse.
The Government wants to introduce a Specialist Corps.
Regjeringen ønsker å innføre et spesialistkorps.
The existing conditions of service for officers and other ranks are being revised in order to ensure that such a Specialist Corps can be made to match conditions in Norway and the needs of the Armed Forces.
Personell- og befalsordningene er under revisjon for å sørge for at et slikt spesialistkorps er tilpasset norske forhold og Forsvarets behov.
At the same time we will open the way for greater diversity.
Samtidig skal vi åpne for økt grad av mangfold.
Here too we will be in step with Norwegian society at large.
Også her skal vi være i takt med samfunnet for øvrig.
We have already made good progress in this area.
Vi har allerede gjort mye bra.
In fact the Norwegian Armed Forces have been awarded the 2013 Diversity Prize.
Forsvaret fikk nettopp Mangfoldsprisen.
However, it is not enough simply to establish greater diversity.
Det er likevel ikke nok å etablere større mangfold.
We have to become better at making use of this diversity.
Vi må bli bedre på å bruke dette mangfoldet.
Part of the competence reform also includes the adoption of universal military service in which obligations and rights apply equally to both genders.
En del av kompetansereformen omfatter også innføring av allmenn verneplikt hvor plikter og rettigheter gjelder begge kjønn.
Military service must be gender neutral, appropriate and relevant and we are now working on identifying the model for the new arrangements.
Verneplikten skal være likestilt, hensiktsmessig og relevant, og vi jobber nå med å identifisere innføringsmodell.
It is important to me that the future scheme for military service should be based on fundamental principles and our future needs, rather than on a historic response to the needs of a past age.
Det er viktig for meg at framtidens vernepliktsordning baserer seg på vernepliktens grunnleggende prinsipper og framtidens behov, og ikke på historiske svar til en forgangen tid.
Military service must be matched to the real needs of society.
Verneplikten skal være tilpasset Forsvarets og samfunnets reelle behov.
For me the competence reform represents perhaps our greatest challenge as we look to the future.
For meg står kompetansereformen som vår kanskje største utfordring framover.
And the most demanding one.
Og den mest krevende.
Our tasks, our collective ability to ensure a sound Defence for the future, stand or fall depending on how well we do in this area.
Våre oppgaver, vår samlede evne til å sikre et godt forsvar for framtiden, står og faller på om vi lykkes med dette.
A more open Defence – a more sustainable defence policy
Et åpnere forsvar – en mer bærekraftig forsvarspolitikk
Dear Colleagues, Ladies and Gentlemen.
Mine damer og herrer, kjære alle sammen.
I have not given you any glossy pictures today.
Jeg har ikke gitt dere noen glansbilder i dag.
And then I have drawn attention to some of the important challenges that we face in the future.
Og så har jeg pekt på noen viktige utfordringer framover.
My message has been the following: We must have a defence structure that enables us to meet our security policy challenges in a way that is both durable and financially sustainable over time.
Mitt budskap har vært følgende: Vi må ha en forsvarsstruktur som er tilstrekkelig til å løse våre sikkerhetspolitiske utfordringer på en langsiktig og økonomisk bærekraftig måte.
Some might say that this is stating the obvious, perhaps even banal.
Noen vil si det er enkelt, ja kanskje banalt.
Nevertheless, this is the yardstick against which my tenure as Defence Minister will be measured: That Norway’s Armed Forces can deliver when they have to.
Like fullt er det dette jeg som forsvarsminister blir målt på: At Forsvaret kan levere når det trengs.
But what the Armed Forces need are rational choices made in the interests of our Defence.
Men det Forsvaret trenger er rasjonelle valg som tjener Forsvaret.
That gives us, as politicians, a responsibility.
Det gir oss som politikere et ansvar.
We must live up to that responsibility to the very best of our ability.
Det må vi leve opp til etter beste evne.
Developments in the world around us simply do not permit us to adopt the next-best solutions.
Utviklingen rundt oss tillater rett og slett ikke de nest-beste løsningene.
The challenges ahead are just too clear and unmistakable.
Til det er utfordringene framover for markante og tydelige.
That is why my primary aim is to espouse openness, realism and sustainable solutions.
Derfor er mitt fremste mål åpenhet, realisme og bærekraftige løsninger.
“A more open Defence – a more sustainable defence policy”
-Et åpnere forsvar – en mer bærekraftig forsvarspolitikk
New Year Address to the Oslo Military Society given on 6 January 2014
Nyttårstalen i Oslo Militære Samfund (OMS) 6. januar 2014
New Year Address to the Oslo Military Society given on 6 January 2014 by Defence Minister Ine Eriksen Søreide.
Forsvarsminister Ine Eriksen Søreide holdt denne talen i Oslo Militære Samfund (OMS) 6. januar 2014.
Foreign Minister Støre visits Iraq
Utenriksminister Støre i Irak
Norway establishes embassy office in Baghdad
Norge oppretter ambassadekontor i Bagdad
Foreign Minister Jonas Gahr Støre is visiting Baghdad on Monday 29 June.
Utenriksminister Jonas Gahr Støre besøkte Bagdad mandag 29. juni.
Foreign Minister Jonas Gahr Støre is visiting Baghdad on Monday 29 June.
Utenriksminister Jonas Gahr Støre besøker Bagdad mandag 29. juni.
He will have meetings with Iraq’s Foreign Minister Hosiyar Zebari, Minister for Human Rights Wijdan Michel Salim and representatives of NGOs and the UN.
Under besøket skal han bl.a. ha møter med Iraks utenriksminister Hosiyar Zebari, ministeren for menneskerettigheter Wijdan Michel Salim, frivillige organisasjoner og FN.
Norway will establish an embassy office in Baghdad, which will be under the Norwegian Embassy in Amman.
Norge kommer til å opprette et ambassadekontor i Bagdad, underlagt den norske ambassaden i Amman.
On 15 May, the Norwegian and Iraqi authorities signed an agreement on the return of Iraqi nationals, and implementation of the agreement will be one of the items on the agenda in the Foreign Ministers meetings.
Norske og irakiske myndigheter undertegnet en avtale om retur av irakere 15. mai, og implementering av avtalen vil også stå på dagsorden i møter med irakerne.
Press contact: Head of Communication Bjørn Jahnsen, mobile phone: 971 64 843.
Pressekontakt: Kommunikasjonssjef Bjørn Jahnsen, mobil: 971 64 843
The Storting, 23 March 2010
Stortinget, 23. mars 2010
A range of institutions were already in place, and states were willing to make use of them", the Minister of Foreign Affairs said in his address to the Storting on 23 March.
Det betyr også at konteksten – rammene for håndteringen av alle utenrikspolitikkens saker – vil være i endring, sa utenriksministeren bl.a. i sin redegjørelse for Stortinget 23. mars.
But overriding the individual issues, there are, at different times, various situations or events that define the “laws of nature” in foreign policy.
Men over enkeltsakene er det til ulike tider forhold eller hendelser som definerer tyngdelover i utenrikspolitikken.
In the last decade, the terrorist attack against the US on 11 September 2001 stands out as such an event.
I tiåret vi forlater står terrorangrepet mot USA 11. september 2001 frem som en slik hendelse.
Challenges relating to national security have dominated foreign and security policy – in terms of both approach and actions – during this period.
Utfordringer knyttet til statenes nasjonale sikkerhet har dominert utenriks- og sikkerhetspolitikkens utsyn og handlemåte i dette tiåret.
This will continue to be the case as we now step into a new decade.
Dette vil vare ved når vi nå går inn i et nytt tiår.
Meanwhile, new, powerful forces of change are affecting many policy areas including foreign policy: increasingly we are witnessing rapid changes in living conditions and a fight for resources due to climate change, the effects of the global economic crisis, and the emergence of what we used to call “major developing countries” as key actors in an increasingly globalised world economy.
Samtidig vokser det frem nye, tunge endringskrefter som får avgjørende innflytelse også på utenrikspolitikken: I økende grad får vi endrede livsbetingelser og kamp om ressurser som følge av klimaendringene, virkninger av den globale økonomiske krisen, og fremveksten av det vi hittil har kalt store utviklingsland som tunge og sentrale aktører i en stadig sterkere globalisert verdensøkonomi.
Now, one year later, we see this continuing to unfold.
Nå – ett år etter – ser vi at dette fortsatt spiller seg ut.
But although we see concrete signs of recovery in the world economy, it is clear that the world will not be the same again.
Selv om det er håndfaste tegn på at verdensøkonomien tar seg opp igjen, så kan vi fastslå at verden ikke blir som den var.
And the financial crisis did not come alone.
Finanskrisen kom heller ikke alene.
In 2008, major increases in global food prices seriously affected the world’s poor.
I 2008 skapte kraftige økninger i de globale matprisene store problemer for verdens fattige.
The world needs a coordinated international effort to ensure that the production of food – at affordable prices – is increased in the years ahead.
Verden trenger samstemt internasjonal innsats for at produksjonen av mat – som er billig nok – skal øke i årene som kommer.
The financial crisis is not killing and maiming like the 9/11 attacks did.
Finanskrisen dreper og skader ikke som angrepene 11. september 2001.
The effects are more long-term, more profound, they may affect more countries and more people, and pose challenges to governments far beyond the effects of perceived physical insecurity.
Virkningene er mer langvarige, mer dyptpløyende, de vil kunne ramme flere land, flere mennesker og utfordre statene – langt utover opplevelsen av utsatt fysisk sikkerhet.
Today we see clearly that the financial crisis will be a decisive factor in foreign and security policy in this decade.
I dag kan vi konstatere: Virkningene av finanskrisen vil få avgjørende betydning for utenriks- og sikkerhetspolitikken i dette tiåret.
This means that the context – the framework – in which foreign policy matters are dealt with will also be changing.
Det betyr også at konteksten – rammen for håndteringen av alle utenrikspolitikkens saker – vil være i endring.
The Storting has recently had a debate on the developments in Afghanistan and on interpellations on the High North and human rights issues.
Stortinget har også nylig hatt debatt om utviklingen i Afghanistan og interpellasjoner om nordområdene og menneskerettighetsspørsmål.
And twice a year I give separate addresses on Norway’s relations with Europe.
Og to ganger i året har vi egne redegjørelser om Norge og Europa.
History has many examples, Mr President, of how economic crises can cause upheaval, war and conflict.
Historien gir oss mange leksjoner, President, i at økonomiske kriser er kilde til omveltning, krig og konflikt.
On the other hand, crises can spur necessary change and pave the way for new growth.
Men på den annen side: Kriser kan også tvinge frem nødvendige oppbrudd og bane veien for oppgang.
History has also shown that the lessons learned from a crisis can inspire states to take visionary steps to prevent new crises from developing.
Historien har vist at erfaringer fra kriser kan lede statene til å treffe fremsynte tiltak for å motvirke nye kriser.
And of the way the European community developed, based on the lessons learned from the First and Second World Wars.
– Eller hvordan de europeiske fellesskapene ble bygget opp, basert på erfaringene fra den første og andre verdenskrigen.
International cooperation proved decisive for weathering the storms of autumn 2008.
Internasjonalt samarbeid var avgjørende da det stormet høsten 2008.
The International Monetary Fund (IMF) gained new relevance.
Det internasjonale valutafondet (IMF) fikk ny relevans.
The G20 – a forum for finance ministers and central bank governors from 19 of the world’s largest economies together with representatives of the EU – gradually came to take centre stage.
G20-samarbeidet – forumet hvor finansministre og sentralbanksjefer fra 19 av verdens største økonomier samt EU møtes – etter hvert vokste det seg frem som det viktigste.