natgillin/translations-raw huggingface dataset:
They are encountering a China that seeks to strengthen its room for manoeuvre in the region.
De møter et Kina som søker å styrke sitt handlingsrom i regionen.
China is doing no more than great powers have always done throughout history.
Kina gjør ikke noe annet enn det stormakter historisk sett pleier å gjøre.
The assumption must be that relations between the United States and China will be of great importance to the future international climate.
Men forholdet mellom USA og Kina må antas å bli svært viktig for det internasjonale klimaet fremover.
It is actually entirely logical – but the consequences are inevitably that the weight placed by the Americans on Europe will continue to decrease while, at the same time, defence budgets on both sides of the Atlantic continue to be cut.
Dette er egentlig helt logisk – men konsekvensen er jo at den vekten amerikanerne legger på Europa vil gå ytterligere med, samtidig som det kuttes i forsvarsbudsjetter både på europeisk og amerikansk side.
It is the fundamental structure of the international system itself that is changing.
Det er selve den grunnleggende strukturen i det internasjonale systemet som er i forandring.
The brief moment of unipolar power is over and the global centre of gravity is shifting eastwards.
Det korte, unipolare øyeblikket er allerede over, og det globale tyngdepunktet beveger seg østover.
History has shown us that military build-up and a demand for greater international influence often follow strong economic growth.
Historisk sett har vi sett at militær oppbygging og krav om økt internasjonal innflytelseofte følger sterk økonomisk vekst.
In such a scenario, Europe too has to rediscover its role.
I dette bildet skal også Europa gjenfinne sin rolle.
The financial crisis is without doubt the greatest challenge currently facing NATO.
Finanskrisen er utvilsomt den største utfordringen NATO i dag står overfor.
There are many reasons for this.
Det er flere grunner til det.
The economic crisis affects all countries, and perhaps especially their defence budgets.
Den økonomiske krisen påvirker alle land, ja og kanskje særlig forsvarsbudsjettene.
The defence budget is often seen as an easy target when economies have to be made.
Forsvarsbudsjettet blir ofte sett på som et enkelt sted å ta penger fra.
It hurts much more to cut the spending on things that are close to us all, like health, education and transport.
Det smerter mye mer å ta fra de synlige og nære ting slik som helse, utdanning og samferdsel.
The majority of the Allies have cut their defence budgets.
Flertallet av allierte har kuttet i forsvarsbudsjettene.
These countries are currently spending less on defence than in 2008 when the crisis first became felt.
Disse land har i dag lavere forsvarsutgifter enn i 2008 da krisen inntraff for første gang.
And this is happening at the very time at which NATO’s largest member, the United Sates, is facing a major budget crisis.
Dette skjer samtidig med at NATOs største medlemsland, USA, opplever en alvorlig budsjettkrise.
For the European allies the defence budget cuts are, however, more dramatic than for the United States.
For de europeiske allierte er kuttene i forsvarsbudsjettene likevel mer dramatiske enn for USA.
The cuts are coming just at the time when the need for military restructuring is coming to the fore.
Kuttene finner sted samtidig med at omfattende omstillingsbehov av de militære organisasjoner melder seg.
We see a whole succession of countries that, in contrast to Norway, have chosen to postpone the restructuring of their military organisations.
Vi ser en lang rekke land som i motsetning til Norge, har valgt å utsette omstilling av sine forsvar.
And we see countries where it has not been possible to reach the broad political consensus that we recognise from our own restructuring process.
Vi ser land som ikke har oppnådd den brede politiske forankringen vi kjenner fra egen omstilling.
We understood that it would take many years for the benefits of restructuring to become evident.
Vi forsto at det ville ta mange år før vi så gevinstene av omstilling.
The process takes time.
Omstilling tar nemlig tid.
It hurts before it pays off.
Det smerter lenge før det smaker.
And we were clear that we had to take the long view when working out the costs of a new structure and new materiel.
Og vi var klar over at det var dette lange blikket vi måtte bruke når vi vurderte kostnadene for en omstilt struktur og nytt materiell.
The financial crisis therefore brings with it a need for restructuring and cuts at a far more existential level.
Finanskrisen medfører derfor behov for omstilling og kutt på et langt mer eksistensielt nivå.
There is no doubt that the financial cutbacks are of critical importance to NATO.
For det er ikke tvil om at de økonomiske kuttene er kritiske for NATO.
They represent a serious challenge in the context of burden sharing and the transatlantic ties.
De representerer en alvorlig utfordring for byrdefordelingen, for de transatlantiske bånd.
We have to bear in mind that some 75 % of the Alliance’s total expenditure on defence is borne by the United States.
Vi skal huske på at USAs andel av alliansens totale forsvarsutgifter er på om lag 75 %.
That share has increased in recent years.
Det har økt de senere årene.
At the same time we know that only the United States is capable of providing the heaviest support facilities that NATO draws on as, for example, in the Libya operation.
Vi vet samtidig at det er kun USA som er i stand til å stille de tyngste støttekapasitetene som NATO trekker på i eksempelvis Libya-operasjonen.
Let me add the UN, too, is not immune to the turbulence in the financial markets.
La meg legge til at heller ikke FN går fri fra uroen i finansmarkedene.
We have to remember that the important aid resources that the UN administers also suffer the impact of falling markets.
Vi skal huske at viktige bistandsmidler som FN er forvalter av, også er et område som rammes i nedgangstider.
This in turn means that the mechanisms at the UN’s disposal, which themselves have an increasing influence in stabilising a country following a period of conflict, are put under pressure.
Derfor settes de mekanismene FN besitter og som har vist en økende evne til å stabilisere land etter en konflikt, under et tydelig press.
Those of us who focus our attention on matters of security policy should not lose sight of this.
Dette skal vi som er opptatt av sikkerhetspolitikk være oppmerksom på.
At the same time: If it is to be assumed that the day of the major, western-dominated, military operation is nearing its close, we can see a need for the global instruments to be strengthened.
Samtidig: Om antagelsen om at de store, vestlig-dominerte militære operasjonenes tid går mot slutten, kan vi se at et økt behov for de globale verktøyene vil styrkes.
From Norway’s side we would wish to continue to work to this end.
En slik utvikling vil vi fra norsk side fortsette å jobbe for.
Today countries are being forced to cut entire elements from their defence structures.
Land tvinges i dag til å kutte hele elementer i forsvarsstrukturen.
If these cuts are not considered in the context of the needs of the Alliance, the process can only lead to substantial gaps in NATO’s collective defence capability.
Dersom disse kuttene ikke ses i sammenheng med alliansens behov, vil det over tid kunne medføre store gap i NATOs samlede forsvarsevne.
We need, therefore, to see that the cuts are made in a way that takes account of the collective needs of the Alliance.
Vi trenger derfor oftere å se at innsparingene skjer i samforstand med alliansens samlede behov.
We have to prevent the holes in our common security net from getting larger.
Vi må forhindre at hullene i vårt felles sikkerhetsnett blir større.
In addition we have to bear in mind that these financial challenges are compounded by the fact that countries outside the Alliance are currently experiencing strong growth.
Vi skal videre huske på at de økonomiske utfordringene kommer i tillegg til at land utenfor alliansen, tidvis opplever stor vekst.
While Europe and the United States are cutting their defence budgets, defence spending in countries such as Russia and China is increasing.
Mens Europa og USA kutter i forsvarsbudsjettene, vokser forsvarsutgiftene i land som Russland og Kina.
From 2000 to 2008 the Russian defence budget grew by 10 % year on year.
Fra 2000 til 2008 økte det russiske forsvarsbudsjettet med 10 % årlig.
While Russia may not have escaped the scourge of the financial crisis, we still see real growth.
Heller ikke Russland har unngått finanskrisens svøpe, men vi ser fortsatt en klar vekst.
China has trebled its defence budget over the last decade.
Kina har tredoblet forsvarsbudsjettene i siste tiårsperiode.
This has taken place at the same time as a far-reaching overhaul of its military organisation from what was essentially an invasion-oriented defence with a people’s army as its backbone, to a restructured organisation with modern and mobile forces at its disposal.
Dette er skjedd samtidig med en omfattende omstilling fra et invasjonsforsvar med bondehæren som ryggrad, til et moderne og mobilt innrettet forsvar.
In this way China is confirming that it has new ambitions with regard to its core areas of interest.
Slik bekrefter Kina en ny type ambisjon knyttet til sine nærområder.
United States budget reductions, coupled with the fact that a growing proportion of its military capabilities are being directed towards Asia, have serious implications for Europe and for NATO.
USAs kutt i budsjettene koblet med at stadig mer av de militære kapasitetene flyttes mot Asia, gir forskyvninger som er alvorlige for Europa og NATO.
Overall we see less attention being paid to our own continent.
Samlet sett ser vi en redusert oppmerksomhet mot vårt eget kontinent.
But even more importantly, we see a reduced collective defence capability.
Men enda viktigere; vi ser en redusert kollektiv forsvarsevne.
In crude terms, it is this situation that is likely to dominate the run-up to the NATO summit in Chicago in May, and perhaps the summit meeting itself.
I grove trekk er dette bildet som vil prege tiden fram mot og selve NATOs toppmøte i Chicago i mai.
Let me therefore say something about what NATO is doing to meet these challenges.
La meg derfor si noe om hva NATO gjør for å møte disse utfordringene.
And some words on what this means for NATO, what Norway is doing, or rather what is required of Norway.
Og la meg si noen ord om hva dette betyr for NATO, hva Norge gjør, eller snarere, hva det krever av Norge.
Towards a closer and smarter defence collaboration Over the years, a Norwegian response has been to seek various shared solutions, either through NATO or through Nordic or bilateral arrangements.
Mot et tettere og smartere forsvarssamarbeid Et norsk svar har over tid vært å finne fram til flere felles løsninger enten det finner sted i NATO-, nordisk eller bilateral regi.
We have to create collaborative solutions that enhance a common capability.
Det må skapes samarbeidsløsninger som gir en økt samlet kapasitet.
This is clearly in the interests of both NATO and the individual countries concerned.
Dette er så vel i NATO og de enkelte medlemslands interesse.
In the same way, here at home we need to find ways of getting better defence value for our money.
På samme måte som her hjemme, gjelder det å få mer forsvar ut av pengene.
What makes NATO really unique is its combination of an integrated military structure and its permanently available mechanism for political decision-making.
Hva som gjør NATO virkelig unik, er kombinasjonen av en integrert militær struktur og dens permanent tilgjengelige politiske beslutningsmekanisme.
No other organisation possesses such a combination.
Ingen annen organisasjon har denne kombinasjonen.
This is what differentiates the Alliance from other comparable international organisations.
Dette skiller alliansen fra andre sammenlignbare internasjonale organisasjoner.
That is why it must be maintained and not diluted.
Derfor må den opprettholdes, ikke utvannes.
Over the course of the last two decades we have witnessed developments in which NATO has become associated to an increasing extent with a succession of military engagements outside its own core area.
Vi har over de siste to tiår sett en utvikling der NATO i økende grad blir assosiert med løpende militære engasjementer utenfor sitt eget kjerneområde.
Today there are many who seem to believe that this is the real purpose of NATO.
Mange synes i dag å tro at dette er selve formålet med NATO.
Among the generations now growing up there is little realisation of why NATO was originally established.
Oppvoksende generasjoner har i dag lite kunnskap om hvorfor NATO opprinnelig ble etablert.
Many in this gathering here today will remember another NATO.
Flere i denne forsamling vil huske et annet NATO.
A NATO whose military capability had exactly the desired effect, albeit at a time when there was no need actually to use it.
At militær kapasitet fungerte etter hensikten nettopp når det ikke ble noe behov for faktisk å bruke den.
Deterrence was achieved by keeping the relevant forces at readiness, decade after decade.
At avskrekking ble oppnådd gjennom å holde egnede militære styrker i beredskap, tiår etter tiår.
We remember also that this was the most important reason for maintaining land, sea and air forces and a readily available joint command structure.
At dette var den viktigste grunnen til å ha land-, sjø- og luftstyrker og en lett tilgjengelig, felles kommandostruktur.
It was the safeguarding of our own territory, collective defence and Article 5 of the North Atlantic Treaty that lay at the core of the Washington agreement.
At det var forsvaret av eget territorium, kollektivt forsvar og artikkel fem som var kjernen Washington-avtalen.
Times have, of course, changed.
Selvfølgelig, tidene har forandret seg.
We must continue to recognise the importance of the Alliance’s operational engagements.
Vi skal fortsette å vektlegge alliansens operative engasjementer.
We should continue to use the Alliance when the UN and the global community request it.
Vi må bruke alliansen når FN og verdenssamfunnet ber om det.
But the pendulum has swung too far.
Men pendelen har svingt for langt.
We have to find a sustainable balance.
Vi trenger å finne en bærekraftig balanse.
We need to know that NATO is coming home and that Article 5 rests on solid ground.
Vi trenger å vite at NATO kommer hjem og at artikkel fem står på solid grunn.
This has been Norway’s message for many years and it has won broad support, not least in the new Strategic Concept.
Dette har vært et hovedbudskap for Norge i flere år og har vunnet bred oppslutning, også i det nye strategiske konseptet.
Let me mention two important tracks that we, on Norway’s part, are actively working for in NATO.
La meg nevne to viktig spor som vi fra norsk side aktivt arbeider for i NATO.
For Norway’s part we have made clear the importance we place on the European allies coming together to develop the essential joint support capabilities with NATO as the framework and facilitator.
For Norges del har vi vært tydelig på betydningen av at de europeiske allierte kommer sammen om å utvikle de store støtte- og felleskapasitetene med NATO som ramme og tilrettelegger.
Norway currently participates in all the multinational joint capability projects within NATO’s frameworks.
Norge deltar i dag i alle de flernasjonale felleskapasitetene innenfor rammene av NATO.
One of the capabilities I was able to see for myself when one of our new, common-financed C-17 transport aircraft took us to Afghanistan just before Christmas.
En av disse fikk jeg selv prøve da et av våre nye, fellesfinansierte C-17 transportfly tok oss til Afghanistan før jul.
In one corner of the cargo space we could see a Bell helicopter together with a large amount of equipment and a large number of aircrew.
I en krok av flyet, kunne vi skimte et Bell-helikopter, sammen med svært mye annet utstyr og mange mannskaper.
That says something about the scale of the resource that these aircraft represent.
Det sier litt om kapasiteten disse flyene representerer.
We should remember that such joint capabilities are crucial to NATO’s effectiveness and credibility.
Vi skal huske at slike felleskapasiteter er avgjørende for NATOs effektivitet og troverdighet.
It is capabilities like a joint command structure, AWACS and airborne ground surveillance (AGS) that give NATO its operational advantage.
Det er kapasiteter som et felles kommandoapparat, AWACS og luftbåren bakke-overvåking (AGS) som gir NATO sitt særlige fortrinn.
Early tomorrow morning I shall be travelling to Washington to meet my American opposite number.
I morgen tidlig reiser jeg til Washington der jeg møter min amerikanske kollega.
The meeting with Defense Secretary Leon Panetta comes at a good time.
Møtet med forsvarsminister Leon Panetta kommer på et godt tidspunkt.
We are both relatively new in our posts as defence ministers.
Vi er begge relativt ferske i våre roller som forsvarsministre.
The United States and Norway share views on many of the matters that are now facing NATO.
USA og Norge deler syn i mange av de saker som NATO i dag står overfor.
There are strong links that bind us.
Vi har sterke bånd.
I shall be discussing with Secretary Panetta how we can together help to ensure that NATO emerges strengthened from the current crisis by some creative thinking in areas such as that of “smart defence”.
Jeg vil drøfte med Panetta hvordan vi sammen kan bidra til at NATO kommer seg styrket ut av krisen gjennom å tenke kreativt rundt områder som «smart defence».
It is also important for me to discuss the follow-up of another significant Norwegian initiative.
Det blir også viktig for meg å drøfte oppfølgingen av et annet vesentlig norsk initiativ.
The Core Area Initiative was, as you know, launched in 2008 as means of finding a better balance within NATO between out-of-area operations and the regional focus on the vicinity of the territory of the Alliance.
Nærområdeinitiativet ble som kjent lansert i 2008 som et grep for å finne en bedre balanse i NATO, mellom oppgavene ute og på alliansens territorium.
We now wish to take this initiative one step further.
Nå tar vi dette initiativet et hakk videre.
The Core Area Initiative advocates giving more thought to so-called smart defence.
Nærområdeinitiativet er en måte å tenke mer smartere forsvar.
It gives NATO increased synergy.
Det gir NATO økt synergi.
It brings NATO home.
Det bringer NATO hjem.
NATO’s fundamental competence in Article 5 situations and contingency planning must be maintained at a time when the experience of the majority of officers stems from Afghanistan or the Balkans.
NATOs grunnleggende kompetanse innen artikkel fem situasjoner og beredskapsplanlegging, må holdes ved like i en tid der de fleste offiserers erfaring stammer fra Afghanistan eller Balkan.
The existence of such shortcomings became clear during the course of NATO’s annual crisis management exercise last year.
At det er en del slike mangler fikk vi avdekket under NATOs årlige krisehåndteringsøvelse i fjor.
The exercise showed that the competence, procedures and routines for dealing with Article 5 situations are in need of improvement.
Øvelsen viste at kompetansen, prosedyrene og rutinene for håndtering av artikkel 5 i NATOs kommandoapparat må bedres.
Unfortunately we were proved right in our concern that the high operational tempo had detracted from the Alliances ability to maintain its core tasks.
Vi hadde dessverre rett i vår bekymring for at det store operasjonstempoet hadde sine sider for alliansens evne til å vedlikeholde sine kjerneoppgaver.
The Core Area Initiative alone cannot remedy this situation but it points in a direction that attracts broad support within the Alliance.
Nærområdeinitiativet kan ikke løse dette alene, men peker i en retning som høster bred støtte i Alliansen.
We should like to use the Norwegian Joint Headquarters as a pilot project in which cooperation with NATO’s joint headquarters could be formalised over the course of a trial period.
Vi ønsker å benytte Forsvarets operative hovedkvarter som et pilotprosjekt, der samarbeid med NATOs felles hovedkvarter i en prøveperiode blir formalisert.
We hope to use this project to give NATO’s command structure a regional focus.
Vi ønsker å bruke dette prosjektet til å gi NATOs kommandostruktur et regionalt fokus.
Yes, I am glad to see how different collaborative solutions are now being established within the Alliance.
Ja, jeg er glad for å se hvordan ulike samarbeidsløsninger nå etableres innad i alliansen.
Hastened by the financial crisis, so-called “smart defence” was firmly placed on NATO’s agenda last summer.
Fremskyndet av finanskrisen, ble såkalt «smart defence» for alvor satt på NATOs dagsorden i fjor sommer.
In my view it was high time that this was done.
Det var etter min mening på høy tid.
A number of our allies are now looking closely at our arrangements for Nordic cooperation.
Flere allierte ser nå spesielt hen til det nordiske samarbeidet.
What many had perhaps viewed as a non-traditional form of cooperation is now a possible pattern to be followed.
Det mange kanskje så på som en utradisjonell måte å samarbeide på, er i dag et eksempel til etterfølgelse.
While many were sceptical, we now see growing interest and a wish to learn.
Der flere var skeptiske, merker vi i dag en økende interesse, et ønske om å lære.
And let me be clear, we are not considering Nordic cooperation as an alternative to our cooperation and the obligations we have as a member of NATO.
Og la det være klart: Vi bytter ikke fra oss samarbeidet og våre forpliktelser som NATO-medlem.
We are just creating an important supplement.
Vi skaper et viktig supplement.
It is in our interest to bind the Nordic partner countries closer to NATO.
Det er i vår interesse å knytte de nordiske partnerland nærmere NATO.
Our Nordic neighbours takes exactly the same view about linking Iceland and ourselves more closely to the EU’s common security and defence policy.
Våre nordiske brødre i øst tenker akkurat det samme om å knytte Island og oss nærmere opp til det sikkerhetspoliske samarbeidet i EU.
The Nordic countries have been working together for many years to develop joint solutions.
De nordiske land har over tid samarbeidet om å utvikle felles løsninger.
In the current economic crisis we wish to set a good example.
I den økonomiske krisen ønsker vi å gå foran som et godt eksempel.
As close neighbours, our geographical location gives us particular advantages.
Som nære naboland, har vi særlige fortrinn gitt vår geografiske plassering.
But we also enjoy a high degree of mutual trust.
Men vi opplever også en høy grad av tillitt.
Our thinking is not bound by tradition or by national borders.
Vi tenker grenseoverskridende, og ja, vi tør tenke utradisjonelt.
We have similar views on the need to make our armed forces more effective.
Vi tenker likt om behovet for å effektivisere forsvaret.
And we share the ambition to make the most of our national resources.
Og vi deler ambisjonen om å få mest mulig ut av ressursene.
I am glad that Denmark too now places noticeably greater weight on Nordic defence cooperation than was the case just a few years ago.
Jeg er glad for at også Danmark nå legger merkbart større vekt på det nordiske forsvarssamarbeidet enn for bare få år siden.
These cooperative activities have come a long way.
For dette samarbeidet ligger langt framme.
Procurement, logistics, operations and training – these are all areas in which cooperation is up, running and steadily developing.
Anskaffelser, logistikk, operasjoner og utdanning – det er alle områder vi i dag samarbeider om og som løpende utvikles.
Norway and Sweden have collaborated to produce a new artillery system.
Norge og Sverige har gått sammen om et nytt artillerisystem.
Today there are Swedish, Finnish and Norwegian combat aircraft exercising regularly across national borders.
I dag trener svenske, finske og norske jagerfly regelmessig sammen på tvers av landenes grenser.
Last year saw 62 days of joint training and exercising involving the air stations at Bodø, Rovaniemi and Umeå.
I fjor ble det gjennomført i alt 62 dager med felles trening og øving, med utgangspunkt i flystasjonene i Bodø, Rovaniemi og Umeå.
Here we meet other “foreign” aircraft.
Her møter vi andre «fremmede» fly.