natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Further, the Government wants to strengthen trade-related development cooperation through multilateral and bilateral channels, and sees this in connection with international efforts in this area, including in the World Trade Organisation (WTO).
Regjeringen ønsker videre å styrke det handelsrettede utviklingssamarbeidet, gjennom multilaterale og bilaterale kanaler, og ser dette i sammenheng med det internasjonale arbeidet på dette området, blant annet i Verdens handelsorganisasjon (WTO).
The Government is an active participant in international efforts to develop new and innovative financing mechanisms for development purposes.
Regjeringen deltar aktivt i det internasjonale arbeidet med å utvikle nye og innovative finansieringsmekanismer for utviklingsformål.
It is desirable that more countries introduce such schemes, in order to increase the total amount of available resources for development.
For å øke det samlede tilfanget av bistandsressurser er det ønskelig at flere land innfører slike ordninger.
Norway will continue to spearhead efforts to cancel the debts of the poorest countries, by actively cancelling debts on a bilateral basis, by being a strong supporter of multilateral debt cancellation schemes, and by promoting innovative thinking in relation to debt policy.
Norge skal fortsatt lede an i arbeidet med å slette de fattigste landenes gjeld, både ved aktiv bilateral gjeldssletting, ved å være en sterk støttespiller for multilaterale gjeldssletteordninger og ved å gå i bresjen for gjeldspolitisk nytenkning.
The strategic cooperation with the World Bank on debt management and “illegitimate debt” is particularly important.
Spesielt viktig er det strategiske samarbeid med Verdensbanken innenfor gjeldshåndtering og «illegitim gjeld».
Norway has financed two studies on “illegitimate debt” through the World Bank and the UN.
Norge har gjennom Verdensbanken og FN finansiert to studier om «illegitim gjeld».
The fact that the World Bank and the UN are working on this difficult topic is important in itself, but the main aim is to generate practicable recommendations on how to advance efforts in this area.
At Verdensbanken og FN jobber med dette vanskelige temaet er viktig i seg selv, men hovedmålsettingen er å komme med praktisk gjennomførbare anbefalinger om hvordan man kan jobbe med temaet videre.
Norway has cancelled the remaining debts of Egypt, Ecuador, Peru and Jamaica from the Norwegian ship export campaign of 1976–1980 by means of unilateral declarations and without imposing any conditions.
Norge har slettet Egypts, Ecuadors, Perus og Jamaicas gjenværende gjeld til Norge som skrev seg fra den norske skipseksportkampanjen 1976-1980, ved ensidige erklæringer og uten at det stilles betingelser for gjeldssletten.
There is no question about the legal basis for these debts.
Det knyttes ikke tvil til det rettslige grunnlaget for skipseksportgjelden.
Nor is there any reason to describe these debts as “illegitimate”.
Det er heller ikke grunnlag for å karakterisere denne gjelden som «illegitim».
However, there is broad agreement that the ship export campaign was a development policy failure.
Samtidig er det bred enighet om at skipseksportkampanjen representerte en feilslått utviklingspolitikk.
As creditor, Norway shares responsibility for the resulting debt.
Norge har som kreditor et medansvar for den resulterende gjelden.
By cancelling the debts, Norway has shown that it takes this responsibility seriously.
Ved å slette fordringene viser Norge at dette ansvaret tas på alvor.
In accordance with the established financial solution for the Norwegian Plan of Action, Debt Relief for Development, the cancellation of the ship export campaign debt was carried out without allocations from the development assistance budget and without reporting the cancelled debts to the OECD/DAC as official development assistance (ODA).
I tråd med den etablerte finansieringsløsningen for den norske gjeldsplanen, ble slettingen av skipseksportgjelden gjennomført uten bevilgning over bistandsbudsjettet og uten å rapportere de ettergitte beløpene til OECD/DAC som utviklingsbistand (ODA).
Norway will continue to support the work of the Global Forum on Migration and Development.
Norge vil fortsette å støtte arbeidet med det globale forumet for migrasjon og utvikling.
Efforts in these areas will be carried out in close contact and cooperation with other ministries.
Arbeidet med disse områdene vil gjennomføres i tett kontakt og samspill med andre departementer.
The Ministry of Foreign Affairs will place emphasis on involving immigrants living in Norway.
Utenriksdepartementet vil også vektlegge viktigheten av involvering av innvandrere i Norge.
8.3 Report on Norway’s development cooperation in 2006
8.3 Rapport om norsk utviklingssamarbeid i 2006
Results at the national level in countries that receive support from Norway can generally not be attributed to specific activities funded by Norway or other individual donors.
Resultater på nasjonalt nivå i landene som mottar støtte fra Norge kan vanskelig tilskrives spesifikke tiltak som støttes fra Norge eller andre givere alene.
Results are achieved through joint efforts by the developing countries themselves and bilateral and multilateral donors.
Det er felles innsats, fra utviklingslandene selv og fra bilaterale og multilaterale givere, som gir resultater.
Assessments of whether Norwegian development cooperation is contributing effectively to reducing poverty must therefore be based on reviews and evaluations of individual countries, organisations and sectors.
Vurderinger av om norsk utviklingssamarbeid bidrar effektivt til fattigdomsbekjempelse må derfor gjøres på grunnlag av gjennomganger og evalueringer knyttet til enkeltland, organisasjoner og sektorer.
To a significant degree, such assessments have to focus on the policies adopted by partner countries and to what extent these policies have been implemented.
Vurderingene må i stor grad fokusere på samarbeidslandenes politikk og i hvilken grad politikken er gjennomført.
The Ministry of Foreign Affairs has published an annual report on Norway’s bilateral development cooperation in 2006, and the Norwegian Agency for Development Cooperation (Norad) is in the process of drawing up a report on the results of Norway’s total development efforts.
Departementet har også utarbeidet en årsrapport for 2006 over norsk bilateralt utviklingssamarbeid og Norad er i ferd med å utarbeide en resultatrapport som tar for seg totaliteten av norsk bistand.
Official development assistance in 2006
ODA-godkjent bistand i 2006
In 2006, Norway disbursed official development assistance (ODA) totalling NOK 18.950 billion, up NOK 1.004 billion (5.6%) from 2005.
I 2006 ble det utbetalt 18,950 mrd. kroner i offisiell bistand, en økning på 1,004 mrd. kroner (5,6 pst.) fra 2005.
Table 8.1 Total ODA by type of assistance, 2003–2006 (million NOK)
Tabell 8.1 Samlet ODA-godkjent bistand fordelt på bistandstype, 2003–2006 (tall i mill. kroner)
Multilateral assistance
Multilateral bistand
4107
4107
28.4%
28,4 %
4463
4463
30.1%
30,1 %
5144
5144
28.7%
28,7 %
5268
5268
27.8%
27,8 %
Multi-bilateral assistance
Multi-bilateral bistand
2440
2440
16.9%
16,9 %
4067
4067
22.7%
22,7 %
4141
4141
Bilateral assistance
Bilateral bistand
7205
7205
49.8%
49,8 %
6932
6932
46.8%
46,8 %
885
885
1053
1053
17946
17946
18950
18950
Within the multilateral assistance there has been a shift towards more earmarked multi-bilateral assistance.
Innen den multilaterale bistanden har det vært en forskyving til øremerket multi-bilateral bistand.
Norway follows the rules established by the OECD Development Assistance Committee (DAC) for reporting official development assistance.
Norge følger regelverket i OECDs utviklingskomité (DAC) for rapportering av offisiell utviklingsbistand (land og formål).
Only bilateral assistance and earmarked support channelled through multilateral organisations (multi-bilateral assistance) can be split by country and region.
Det er bare bilateral bistand og øremerkede tilskudd gjennom multilaterale organisasjoner (multi-bilateral bistand) som kan fordeles på land og regioner.
Bilateral assistance by region, country, organisation and sector
Bilateral bistand fordelt på regioner, land, organisasjoner og sektorer
Table 8.2 Total bilateral assistance by main region, 2003–2006 (million NOK)
Tabell 8.2 Samlet bilateral bistand fordelt på hovedregion, 2003–2006 (tall i mill. kroner)
4 098
4 098
42.5%
42,5%
44.2%
44,2 %
4 607
4 607
4 983
4 983
39.5%
39,5 %
Asia and Oceania
Asia og Oceania
1 771
1 771
18.4%
18,4%
1 872
1 872
19.6%
19,6 %
3 251
3 251
27.3%
27,3 %
2 211
2 211
17.5%
17,5 %
1 009
1 009
10.5%
10,5%
952
952
Global unspecified
Globalt uspesifisert
14.0%
14,0%
14.1%
14,1 %
1 910
1 910
16.0%
16,0 %
3 072
3 072
9 646
9 646
9 562
9 562
11 917
11 917
12 629
12 629
2005 was an exceptional year as regards geographical distribution due to large, extraordinary disbursements to countries is Asia following the tsunami and the earthquake in Pakistan.
2005 var et unntaksår i denne geografiske fordelingen ettersom det var vesentlige, ekstraordinære utbetalinger til Asia etter tsunamien og jordskjelvet i Pakistan.
Apart from this, the table shows a steady increase in the assistance provided to Asia and Africa in monetary terms, whereas it has remained relatively unchanged over time in the other regions.
Med unntak av dette viser tabellen en jevn øking av bistandsvolumet til Asia og Afrika i kroner, mens det har vært relativt uforandret over tid i de andre regionene.
Africa’s share has declined from 2003 to 2006.
Prosentandelen til Afrika har sunket fra 2003 til 2006.
Global measures, which have been given much higher priority, have seen the largest increase.
Den største økingen har vært den store opp-prioriteringen av globale tiltak.
However, a significant share of the cooperation registered as global is carried out in Africa.
En stor andel av tiltakene som registreres som globale foregår imidlertid i Afrika.
Table 8.3 Total bilateral development assistance split by channel, 2003–2006 (million NOK)
Tabell 8.3 Samlet bilateral bistand fordelt per kanal, 2003–2006 (tall i mill. kroner)
Government-to-government, private sector, etc.1
Stat-til stat, næringsliv m.m.1
3 620
3 620
3 930
3 930
4 273
4 273
2 440
2 440
4 067
4 067
4 141
4 141
Norwegian NGOs
Norsk frivillige organisasjon
2 975
2 975
3 098
3 098
Regional, local and international NGOs
Regional, lokal eller internasjonal frivillig organisasjon
778
778
Nordic research institutions
Nordisk forskningsinstitusjon
11917
11917
1 Includes government-to-government cooperation, cooperation with the private sector, business and industry, consultants, etc.
1 Inkluderer stat-til-stat samarbeid, samarbeid med næringsliv, privat sektor, konsulenter m.m.
This overview shows that in 2006 approximately one third of Norway’s bilateral assistance was channelled through multilateral organisations, one third through the government and private sectors, and nearly one third through NGOs.
Denne oversikten viser at i 2006 gikk ca en tredel av den bilaterale bistanden gjennom multilaterale organisasjoner, en tredel gjennom myndigheter og næringsliv m.m. og nesten en tredel gjennom frivillige organisasjoner.
Over time, the share channelled through Norwegian NGOs (about 25%) has been relatively stable, whereas the share channelled through the government and private sectors has decreased and the share channelled through multilateral organisations has increased.
25 pst.) har vært relativt stabil, mens andelen gjennom myndigheter og næringsliv har sunket og andelen gjennom multilaterale organisasjoner har økt.
Table 8.4 Countries: the six largest recipients of Norwegian bilateral assistance in 2006, split by type of assistance (million NOK)
Tabell 8.4 De seks største mottakerlandene av norsk bilateral bistand i 2006, fordelt på type bistand (tall i mill. kroner)
Palestinian Territory
Palestinske områder
The table shows that among the six largest recipients there are three countries with which Norway has been engaged in long-term development cooperation – Tanzania, Mozambique and Zambia – that mainly receive assistance under the allocation for long-term bilateral assistance in addition to some assistance under global allocations such as support for civil society.
Tabellen viser at blant de seks største mottakerne er det tre land som Norge over lang tid har hatt et langsiktig utviklingssamarbeid med; Tanzania, Mosambik og Zambia, og som primært mottar støtte fra bevilgningen for langsiktig bistand og noe fra andre globale poster som bevilgningen for frivillige organisasjoner.
Sudan, the Palestinian Territory and Afghanistan are countries/areas in or transitioning out of conflict, and receive assistance mainly under the global allocations for transitional assistance and humanitarian assistance.
Sudan, Det palestinske området og Afghanistan er land/områder som er i eller på vei ut av konflikt, og de mottar primært støtte over de globale bevilgningene for overgangsbistand og humanitær bistand.
Table 8.5 Multilateral organisations: the five largest recipients of Norwegian development assistance, 2003–2006 (million NOK)
Tabell 8.5 Multilaterale organisasjoner: De fem største mottakerne av norsk bistand (tall i mill. kroner)
World Bank1
Verdensbanken1
1 046
1 046
1 523
1 523
1 129
1 129
1 106
1 106
1 293
1 293
UNICEF2
UNICEF2
1 328
1 328
1 152
1 152
Global funds3
Globale fond3
539
539
1 Includes support for the IBRD, IDA and IFC, but debt relief and assistance channelled through the Fast Track initiative (education) and the Global Fund to fight AIDS, Tuberkulosis and Malaria (GFATM) have been deducted
1 Inkluderer støtte til IBRD, IDA og IFC, men fratrukket gjeldslette og støtte kanalisert til Fast Track initiativet (utdanning) og det globale fondet for aids, tuberkulose og malaria (GFATM)
2 Assistance channelled through the Global Alliance for Vaccines and Immunization (GAVI) has been deducted
2 Fratrukket støtte kanalisert til Vaksinealliansen (GAVI)
3 Includes GFATM, GAVI and Education for All
3 Inkluderer GFATM, GAVI og Education for all
As can be seen in the table, there has been an increase in the support provided to the five largest multilateral recipients in the period 2003–2006.
Tabellen viser at det har vært en økning i støtten til alle de fem største multilaterale mottagerne i perioden 2003 – 2006.
The biggest increase has been in support to global funds, particularly those related to health.
Den største økningen har vært i støtten til globale fond, spesielt på helseområdet.
In 2006, the largest recipients among the global funds were GAVI (NOK 499 million), GFATM (NOK 271 million) and Fast Track (NOK 200 million).
De største mottakerne blant de globale fondene i 2006 er GAVI med 499 mill. kroner, GFATM med 271 mill. kroner og Fast Track med 200 mill. kroner.
The global funds channel funding through multilateral organisations such as the World Bank, UNICEF and WHO, but this funding is managed by the board of the fund in question.
Støtten fra de globale fondene blir kanalisert gjennom eksisterende multilaterale organisasjoner som Verdensbanken, UNICEF og WHO, men forvaltes av egne styrer i fondene.
Assistance channelled through multilateral organisations is provided in two ways: either as core support for programmes adopted by the board of the organisation or as earmarked support for specific programmes and projects (multi-bilateral assistance).
Støtten gjennom de multilaterale organisasjonene gis på to måter, som grunnstøtte til organisasjonenes programmer vedtatt av styret (generelle tilskudd) eller som øremerket støtte til konkrete programmer og prosjekter (multi-bilateral bistand).
The core support is considered as multilateral support, whereas the earmarked support is considered to be bilateral assistance.
De generelle bidragene regnes som multilateral støtte, mens den øremerkede støtten regnes som bilateral støtte.
It is particularly the earmarked support, i.e. the multi-bilateral assistance, that has increased in recent years.
Det er særlig den øremerkede støtten, dvs multi-bilateral bistand, som har økt de siste årene.
Tabell 8.6 Norwegian NGOs: the five largest recipients of Norwegian development assistance, 2003–2006 (million NOK)
Tabell 8.6 Norsk frivillige organisasjoner: De fem største mottakerne av norsk bistand over tid, 2003–2006 (tall i mill. kroner)
342
342
Norwegian Refugee Council
Flyktningehjelpen
419
419
Norwegian Red Cross
Røde Kors
Save the Children Norway
Redd Barna
The table shows that in 2006 four Norwegian NGOs received more than NOK 400 million each.
Tabellen viser at i 2006 så mottok 4 norske frivillige organisasjoner hver over 400 millioner kroner.
A very large part over of these funds were provided under global allocations for humanitarian assistance.
En svært stor andel av midlene til disse organisasjonene kom fra de globale postene for humanitær bistand.
These four organisations received 56% of the total development assistance funds channelled through Norwegian NGOs.
Disse fire organisasjonene mottok 56 pst. av den totale støtten gjennom norske frivillige organisasjoner.
Table 8.7 Norwegian bilateral development assistance split between the five largest sectors, 2003–2006 (million NOK)
Tabell 8.7 Bilateral bistand fordelt på de fem største sektorer over tid (tall i mill. kroner)
1018
1 018
1 227
1 227
1 276
1 276
10.1%
10,1 %
Health, including HIV/AIDS
Helse inkl. hiv og aids
9.9%
9,9 %
775
775
1 119
1 119
Governance and Human Rights
Styresett
1310
1 310
1571
1 571
16.4%
16,4 %
1 763
1 763
14.8%
14,8 %
1 764
1 764
26.3%
26,3 %
3 481
3 481
27.6%
27,6 %
Economic development and trade
Økonomisk utvikling og handel
1217
1 217
12.7%
12,7 %
1 156
1 156
1 392
1 392
11.0%
11,0 %
The percentages are calculated in relation to total bilateral assistance, which includes more sectors than the ones shown here.
Prosentandel er satt i forhold til total bilateral bistand, som inkluderer flere sektorer enn de som er presentert her.
Multilateral assistance that is not earmarked for a specific sector comes in addition to these funds.
Multilateral bistand som ikke er øremerket på sektor kommer i tillegg.
The largest sector in Norwegian bilateral assistance is peacebuilding and emergency relief, to which nearly NOK 3.5 billion was allocated in 2006.
Den største sektoren for norsk bilateral bistand er fredsbygging og nødhjelp, som i 2006 mottok nesten 3,5 mrd. kroner.
Governance and human rights is the second largest sector at nearly 14%.
Styresett og menneskerettigheter er den nest største sektoren med nesten 14 pst.
As can be seen in the table, the split between the various sectors has been relatively stable over time.
Tabellen viser også at fordelingen mellom de ulike sektorer har vært relativt stabil over tid.
In monetary terms, the largest increase has been in the allocation for peacebuilding and emergency relief.
Økningen i kroner de siste årene har vært størst innen fredsbygging og nødhjelp.
Cross-cutting issues and target groups
Tversgående hensyn og målgrupper
In 2006, the total support for activities that had environment-related main or subsidiary goals amounted to more than NOK 1.55 billion.
Den samlede støtten til tiltak som har miljø som hovedmål eller delmål, utgjorde vel 1,55 mrd. kroner i 2006.
Of these funds NOK 273 million was provided for the development of sustainable production systems (main goal 1), NOK 65 million for conservation and sustainable use of biological diversity (main goal 2), NOK 130 million for reduction of pollution of soil, air and water (main goal 3), NOK 6 million for protection of the cultural heritage and management of the cultural value of the natural environment (main goal 4), and NOK 471 million for strengthened environmental policy and management (main goal 5).
Disse midlene var fordelt på utvikling av bærekraftige produksjonssystemer (hovedmål 1) 273 mill. kroner; vern og bærekraftig bruk av biologisk mangfold (hovedmål 2) 65 mill. kroner; redusert forurensing av jord, luft og vann (hovedmål 3) 130 mill. kroner; kulturminnevern og forvaltning av naturmiljøets kulturelle verdier (hovedmål 4) 6 mill. kroner, og på styrket miljøvernpolitikk og -forvaltning (hovedmål 5) 471 mill. kroner.
It also includes contributions to the Global Environment Facility (the part that counts as ODA) and support for the United Nations Environment Programme (UNEP).
I tillegg omfatter den bidrag til Den globale miljøfasiliteten, GEF (ODA-godkjent andel) og støtte til FNs miljøprogram, UNEP.
The Ministry of Foreign Affairs established a working group made up of representatives from the ministry and the Norwegian Agency for Development Cooperation (Norad) to assess a scheme for reporting on the use of resources in connection with the Action Plan for Environment in Development Cooperation, which was launched in 2006.
Utenriksdepartementet nedsatte en arbeidsgruppe med deltakelse fra departementet og Norad som har vurdert et opplegg for ressursrapportering i forhold til den nye handlingsplanen for miljørettet utviklingssamarbeid som ble lansert i 2006.
The working group concluded that using the current statistics based on DAC codes, it would not be possible to compile exact information as regards spending in each individual priority area.
Arbeidsgruppen kom frem til at det med dagens statistikksystem basert på DAC-koder ikke vil være mulig å gi nøyaktig informasjon om forbruk under de enkelte innsatsområdene.
There is also a relatively high degree of inaccuracy in the statistics on poorly delimited or undefined areas such as climate change measures (emission reductions and adaptation).
Det vil videre være relativt stor usikkerhet i statistikken på lite avgrensede eller udefinerte temaområder som for eksempel klima (uslippsreduksjoner og tilpasning).
In future, the ministry therefore intends to report on its total environment-related development efforts in connection with its budget proposals.
Utenriksdepartementet legger derfor opp til å rapportere på samlet miljøinnsats i framtidige budsjettproposisjoner.
Furthermore, it envisages that Norad’s annual reports will contain reporting on the individual thematic areas of the Norwegian Action Plan for Environment in Development Cooperation.
Det legges videre opp til rapportering av resultatoppnåelse innenfor de enkelte temaområdene i den nye handlingsplanen i Norads årsmelding.
Bilateral support for activities that have women and gender equality as their main or subsidiary goal has increased in recent years, both in monetary terms and as a share of total bilateral development assistance, amounting to about NOK 2.7 billion (21.4%) in 2006, compared with NOK 2.4 billion (19.7%) in 2005.
Den bilaterale støtten til tiltak som har kvinner og likestilling som hovedmål eller delmål, har steget de siste årene både beløpsmessig og som andel av total bilateral bistand, og utgjorde i 2006 om lag 2,7 mrd. kroner (21,4 pst.), mot 2,4 mrd. kroner (19,7 pst.) i 2005.
Norwegian Development Assistance in 2008 - Priority Areas
Norsk bistand i 2008 - satsingsområder
Project cooperation in the South Caucasus, Central Asia, Ukraine, Belarus and Moldova 2010
Prosjektbistand til Sør-Kaukasus, Sentral-Asia, Ukraina, Hviterussland og Moldova 2010
Updated: January 2010
Oppdatert: Desember 2009
General information about the grant scheme
Generelt om ordningen
Projects previously supported by Norway in the CIS countries
Oversikt over tidligere norskstøttede prosjekter i SUS-landene
Deadline for applications in 2010: 15 February 2010
Søknadsfrist for 2010: 15. februar 2010.
Please send applications electronically to post@mfa.no, with a copy to CIS-projects@mfa.no.
Søknader skal sendes elektronisk til post@mfa.no med kopi til CIS-projects@mfa.no.
It is important to be clear on which grant scheme the application refers to.
Husk tydelig beskrivelse av hvilken ordning det søkes fra.
The Norwegian Centre for International Cooperation in Higher Education (SIU) manages grants regarding cooperation in education on behalf of the Ministry of Foreign Affairs.
Senter for internasjonalisering av høgere utdanning (SIU) forvalter prosjektbistand innen utdanningssamarbeid på vegne av Utenriksdepartementet.
SIU has a separate application system and deadline.
SIU har et eget system for søknader, samt egen søknadsfrist for 2010.
Please see the Centre's website for more information.
Se mer informasjon på senterets hjemmesider.