natgillin/translations-raw huggingface dataset:
All the recommendations in this chapter are based on the principle of universal design.
Prinsippet danner grunnlag for anbefalingene i dette kapitlet.
Universal design can be used for both the preparation of plans on all levels of detail, from the preparation of an overall master plan right down to the most detailed level of planning, and for the design of constructions and buildings.
Universell utforming kan benyttes for planutforming, både på overordnet og detaljert plannivå, og for utbygging.
This principle entails that the physical surroundings, i.e. buildings, outdoor areas, technical installations and other facilities, are designed and built in such a way that they can equally easily be used by all members of society, including people with reduced mobility, vision, hearing and understanding and reduced tolerance to pollution and allergy-inducing substances.
Prinsippet innebærer at de fysiske omgivelsene, dvs. bygninger, uteområder og andre anlegg, utformes slik at de kan brukes av alle mennesker på en likestilt måte.
Accessibility should be achieved to as great a degree as possible by means of the overall design without the need for special adaptation, special solutions or other extra solutions.
I så stor utstrekning som mulig bør tilgjengelighet oppnås gjennom hovedløsningen, uten behov for tilpasning, særløsninger eller tilleggsløsninger.
It is important to note that universal design should be an aim in all planning and should be striven for in every possible way.
Det er viktig å merke seg at universell utforming bør være en ambisjon for all planlegging og tilstrebes i så stor grad som mulig.
People's ability to function can be reduced in several ways:
Funksjonsevnen kan være redusert når det gjelder:
Motor ability (people with reduced mobility) People with reduced mobility include wheelchair users, people who use crutches and walking sticks, people with rheumatism, people with cardiac problems and people with reduced use of their limbs.
Bevegelsesevne (bevegelseshemmede) Bevegelseshemmede omfatter blant annet rullestolbrukere, mennesker som trenger krykker, mennesker med revmatisme, med hjerteproblemer og med nedsatt kraft i armer og bein.
People with reduced mobility may also have a reduced ability to move quickly, have slower reflexes or an impaired sense of balance.
Bevegelseshemmede kan også ha redusert evne til å bevege seg raskt, ha lengre reaksjonstid og redusert balanseevne.
Orientation (people with reduced ability to grasp information in their surroundings) This group comprises the blind and visually impaired, the deaf and hard of hearing, and people with other comprehension handicaps who have problems orienting themselves in their surroundings.
Evne til å orientere seg (orienteringshemmet) Blinde og svaksynte, døve og andre hørselshemmede, samt mennesker med forståelseshandikap er på ulike måter orienteringshemmede.
These groups have disparate requirements for their surroundings to be accessible and usable.
Disse gruppene har ulike krav til omgivelsene for at de skal være tilgjengelige og brukbare.
Low tolerance of substances in the environment (the environmentally disabled) People with asthma and allergies react to substances in the environment: materials they touch, pollution, and natural substances in the air such as pollen.
Toleranse overfor stoffer i miljøet (miljøhemmet) Mennesker med astma og allergi reagerer på stoffer i miljøet, det vil si materialer som berøres og forurensning og stoffer i luften, for eksempel pollen.
Taking the needs of people with disabilities into account when planning and building facilities for the public will generally also render the solutions more functional for people without disabilities.
Ved å ta utgangspunkt i behovene til funksjonshemmede ved planlegging og utbygging, blir løsningene i de fleste situasjoner mer funksjonelle også for personer uten funksjonshemninger.
For example, cyclists and people with prams will find wheelchair-accessible surroundings much more easily accessible.
For eksempel har syklister og folk med barnevogner nytte av at det legges til rette for rullestoler.
Good accessibility also improves the surroundings for people who have difficulty walking.
Slik tilrettelegging hjelper også andre med gangvansker.
Everyone who has slightly impaired hearing or vision and even able-bodied people who are simply in a hurry will benefit from information in their surroundings be easy to understand.
Alle med redusert hørsel eller syn, eller de som bare har det travelt, har nytte av at informasjonen i omgivelsene er enkel å forstå.
Clean air is an advantage for everyone, although problems caused by pollution are most severe for asthmatics and people with allergies.
Ren luft har også alle glede av, selv om problemene med forurensing er størst for allergikere og astmatikere.
There are a number of national regulations that lay down requirements and make recommendations regarding planning and design to meet the needs of people with disabilities, cf. the appendixes.
En rekke forskrifter stiller krav og gir anbefalinger til utforming for å ivareta behovene til funksjonshemmede, jfr. vedlegg.
5.1 Town planning
5.1 Utbyggingsmønster
Accessibility should be a criterion in the localisation of town centres and public and private service facilities.
Tilgjengelighet bør være et kriterium for lokalisering av tettstedssentra og offentlig og privat service.
5.2 Localisation and design of new developments
5.2 Lokalisering og utforming av utbyggingsområder
Outdoor areas for development should be located in areas with good access that does not contain steep hills.
Uteoppholdsarealer bør plasseres med god adkomst og ikke i for bratt terreng.
Buildings should be adapted to the local topography and designed to allow access without steps.
Bygninger bør tilpasses terrenget og plasseres slik at trinnfri adkomst kan oppnås.
The choice of location and the design of new development areas must also be based on premises of satisfactory local climate, air quality and noise levels.
Tilfredsstillende lokalklima, luftkvalitet og støyforhold bør også være premissgivende for lokalisering og utforming av nye byggeområder.
Similarly, the service centres in towns and villages should be developed so they are concentrated around the various buildings and facilities that are aimed at the general public.
Tilsvarende bør sentrumsområder i byer og tettsteder utvikles konsentrert med korte avstander mellom ulike publikumsrettede bygninger og anlegg.
The municipality has a special responsibility to localise its offices and services so that they are accessible to everyone.
Kommunen har et spesielt ansvar for å lokalisere egne kontorer og tjenester slik at alle kan bruke dem.
The localisation of the municipal services will in turn lay the premises for the localisation of other activities.
Lokalisering av kommunens tilbud er også premissgivende for lokalisering av andre virksomheter.
These factors will affect the accessibility of a range of public and private services.
Dette påvirker tilgjengeligheten til en rekke tilbud, både offentlige og private.
The choice of the localisation of new workplaces, care facilities and housing for specified groups of the population should be based on an overall assessment of the consequences regarding usability, social integration, town planning, transport, local climate, etc.
Ved lokalisering av arbeids-, omsorgs- og boligløsninger for spesifiserte grupper av befolkningen, bør valg av utbyggingsområder bygge på en samlet vurdering av konsekvenser knyttet til brukbarhet, sosial integrasjon, utbyggingsmønster, transport, lokalklima m.m.
5.3 Localisation and design of recreational areas
5.3 Lokalisering og utforming av rekreasjonsområder
These areas should be localised so that they can be reached on foot or by means of public transport from local housing areas and town centres.
Disse områdene bør lokaliseres slik at de kan nås til fots eller med offentlige transportmidler fra bolig- og tettstedsområder i nærheten.
The development of recreational areas should be designed to suit the topography of the area and not disturb the local wildlife, in order to ensure an authentic experience of nature.
Tilrettelegging av rekreasjonsområder bør tilpasses terreng og dyre- og fugleliv på en varsom måte, slik at naturopplevelsen ikke forringes.
Even relatively minor measures may greatly improve accessibility in established recreational areas; for example, installation of handrails and benches, removal of obstacles from paths, etc.
Selv mindre tiltak kan øke tilgjengeligheten i etablerte rekreasjonsområder, f.eks. oppsetting av rekkverk og hvilebenker, fjerning av ujevnheter i gangveier.
These alterations should be accompanied by information about the degree of accessibility in the various different areas.
Tilretteleggingen bør følges opp av god informasjon om grad av tilgjengelighet i ulike områder.
5.4 Transport system
5.4 Transportsystem
The transport system should meet the needs of the entire population.
Transportsystemet bør dekke hele befolkningens behov.
Continuous, special paths for pedestrians and cyclists should connect the various built-up areas and recreational areas and must be accessible to people with disabilities.
Anlegg for gående og syklende bør gi sammenhengende forbindelser mellom ulike byggeområder og rekreasjonsområder, og være tilpasset funksjonshemmede.
Town centres should be developed with the goal of creating good conditions for pedestrians.
Sentrumsområder i tettsteder og byer bør utvikles med utgangspunkt i å skape gode forhold for fotgjengere.
In town and village centres, a continuous network of accessible pedestrians areas with the necessary degree of detailing and connectivity should be established with good access to the public transport system.
I by- og tettstedssentra bør det opparbeides sammenhengende nett av tilgjengelige gangforbindelser med riktig detaljering, sammenhengende ledelinjer og forbindelse til kollektivtransport.
Pedestrians areas should be clearly separated from road traffic and should be designed in such a way that signposts, sales stands, street furniture and other fixtures are not placed in the main line of movement.
Gangarealer bør skilles klart fra biltrafikk og utformes slik at skilt, salgsstativer, gatemøbler og andre innretninger ikke plasseres i ganglinjen.
Where possible, pedestrians and cyclists should be separated.
Der det er mulig, bør gående og syklende skilles.
Points of interest, such as traffic lights, pedestrians crossings, underpasses, bus stops, etc. should be marked so that they are easy to read from a distance of several metres.
Interessepunkter som trafikklys, gangfelt, underganger, busstopp, osv. bør markeres slik at de er lette å se på noen meters avstand.
The various requirements and recommendations regarding parking for people with disabilities are laid down in the Technical Building Regulations and Handbook No. 017 "Road and street design".
Disse er gitt i Teknisk forskrift og Vegnormalen.
Importance should be attached to ensuring good accessibility at all stations, stops and terminals in relation to the type of public transport system developed.
Det bør legges vekt på god tilgjengelighet på holdeplasser og terminaler, tilpasset materiellet i kollektivnettet.
This entails taking into account the special needs of people who have difficulties orienting themselves in their surroundings, who need stops and information to be easily visible, understandable and recognisable.
Dette omfatter også å ta hensyn til orienteringshemmede, som har behov for at holdeplasser og informasjonsmateriell er synlig, fattbart og gjenkjennelig.
5.5 Surroundings in which it is easy find one's way about
5.5 Omgivelser der det er lett å finne fram
This should be a fundamental requirement in keeping with the other requirements related to usability.
Dette bør være et grunnleggende hensyn på linje med andre brukskrav.
Many people orient themselves by means of the main features in their surroundings, while others depend more on recognisable details.
Mange vil orientere seg etter hovedtrekkene i omgivelsene, mens andre er mer avhengige av gjenkjennelige detaljer.
The ability to orient oneself in one's surroundings is affected by a number of different factors, which vary according to local conditions.
Mulighetene til å orientere seg i omgivelsene påvirkes av ulike faktorer, avhengig av lokale forhold.
New buildings and facilities should be consciously designed in relation to the existing surroundings, and the arrangement and style of the existing surroundings and buildings should be respected.
Nye bygninger og anlegg bør utformes bevisst i forhold til de eksisterende omgivelsene.
5.6 Social arenas
5.6 Sosiale møteplasser
Importance should be attached to creating social arenas in the local environment.
Det bør legges vekt på å skape sosiale møteplasser i lokalmiljøet.
Communities need public spaces where people can meet and where the foundations for a sense of local identity and belonging can be created.
Lokalsamfunnene trenger offentlige rom der folk kan møtes og der grunnlaget for tilhørighet kan bli skapt.
Social arenas are important for people's health and quality of life and are crucial for people with low mobility.
Sosiale møteplasser er viktig for helse og livskvalitet og har stor betydning for blant annet mennesker med lav mobilitet.
The development of residential areas and towns should therefore be based on reinforcing the ability of towns and villages to act as cultural and social arenas.
Utvikling av tettsteder og byer bør derfor ta utgangspunkt i å styrke by- og tettstedssentra som kulturelle og sosiale møteplasser.
Existing outdoor areas that function as or have the potential to function as social arenas should be developed appropriately and with a high degree of accessibility.
Eksisterende uterom som fungerer eller har potensiale til å fungere som sosiale møteplasser, bør opparbeides med en hensiktsmessig utforming og med god tilgjengelighetsstandard.
It is an advantage to place new social arenas close to the most highly frequented pedestrian areas.
Nye møtesteder kan med fordel plasseres i tilknytning til gangarealer som blir mye brukt.
5.7 Preparation of plans - the municipal master plan
5.7 Planutforming – kommuneplan
The municipal master plan is an important tool in the effort to include the consideration of enhancing accessibility systematically in all planning, as it serves to co-ordinate the activities of the municipality and lays the constraints for the individual items of business.
Kommuneplanen er et viktig redskap for å innarbeide økt tilgjengelighet på en helhetlig måte, fordi den skal samordne kommunens virksomhet og legge føringer for enkeltsaker.
In the long-term part of the municipal master plan, accessibility can be included as a goal for the development of the municipality, in the guidelines for planning in the individual sectors and in the land-use part of the plan.
I den langsiktige delen kan tilgjengelighet innarbeides som mål for utviklingen i kommunen, i retningslinjene for sektorenes planlegging og i arealdelen.
In the short-term part of the plan, concrete measures to enhance accessibility can be included in the programme of action, and performance status can be assessed in the annual report.
I den kortsiktige delen kan konkrete tiltak for bedre tilgjengelighet legges inn i handlingsprogrammet og status kan vurderes i årsmeldingen.
Better accessibility can be demonstrated in the maps for planned developments and described in provisions and guidelines.
Bedre tilgjengelighet kan vises både på plankartet, i bestemmelser og i retningslinjer.
Decisions laid down in the land-use section of the municipal master plan can be used to explain in more detail and specify the approved land-use plans.
Gjennom bestemmelser til kommuneplanens arealdel kan den fastsatte arealbruken utfylles og utdypes.
According to section 20-4 paragraph 2, litra b of the Planning and Building Act, provisions may be laid down governing the size and form of buildings and facilities and criteria for the location of different types of developments and land-use within the development areas.
Etter plan- og bygningslovens § 20-4 andre ledd bokstav b, kan en fastsette bestemmelser som styrer bygningers og anleggs størrelse og form, samt kriterier for lokalisering av ulik utbygging og arealbruk innen byggeområdene.
In this way, a further framework can be created for the design of the surroundings in addition to the applicable regulations.
På denne måten kan det etableres rammer for utforming av omgivelsene som kommer i tillegg til gjeldende forskrifter.
For example, it may be pertinent to lay down provisions for development areas that promote accessibility in the following areas:
Det kan for eksempel være aktuelt å utforme bestemmelser for byggeområdene som ivaretar tilgjengelighet på følgende områder:
- General provisions to promote accessibility in development areas - Provisions regarding the order in which developments are undertaken - Provisions regarding the design of buildings, facilities and outdoor areas
- Generell bestemmelse for å ivareta tilgjengelighet i byggeområder - Rekkefølgebestemmelse - Bestemmelse om utforming av bygg, anlegg og uteoppholdsarealer
Where the Act does not provide a legislative basis for the formulation of provisions that promote accessibility, such provisions may be formulated as guidelines.
Der loven ikke gir hjemmel til å utforme bestemmelser som ivaretar tilgjengelighet kan disse utformes som retningslinjer.
These kinds of guidelines do not have legal effect, but they may be used as a basis for assessment when deciding individual cases.
Slike retningslinjer har ikke rettsvirkning, men kan nyttes som vurderingsgrunnlag ved behandling av enkeltsaker.
For example, provisions may not be laid down regarding important links in the system of communication.
For viktige ledd i kommunikasjonssystemet er det for eksempel ikke anledning til å stille bestemmelser.
Guidelines may also be prepared for the processing of local development plans, building development plans, building projects and other individual matters.
Det kan også utformes retningslinjer for saksbehandling av reguleringsplaner, bebyggelsesplaner og byggesaker/enkeltsaker.
5.8 Preparation of plans - the local development plan and the building development plan
5.8 Planutforming – reguleringsplan og bebyggelsesplan
In local development plans and building development plans, design that promotes good accessibility should be indicated on the planning maps and stipulated in the provisions and in any supplementary guidelines that may exist.
I reguleringsplaner og bebyggelsesplaner bør utforming som gir god tilgjengelighet fastlegges på plankartet, i bestemmelser og i eventuelle retningslinjer.
In this way, it is possible to ensure, for example, compliance with the requirements laid down in the Technical Building Regulations and that solutions that are not covered by the regulations are included in the design process.
På denne måten sikrer man at for eksempel krav i Teknisk forskrift ivaretas eller at løsninger som ikke omfattes av forskriftene, innarbeides ved utforming.
This will also ensure that affected parties are given rights of access to plans and the opportunity to express an opinion regarding the chosen solutions by means of public inspection.
Samtidig sikres berørte grupper innsyn og uttalerett til valgte løsninger gjennom offentlig ettersyn.
This may be particularly important in kindergartens and schools.
Spesielt kan dette være viktig ved barnehager og skoler.
The Ministry of the Environment will follow up this circular with more detailed material that provides concrete examples and guidelines.
Miljøverndepartementet vil følge opp dette rundskrivet med mer utfyllende eksempel- og veiledningsmateriale.
Appendix 1 to Part 1: Relevant Acts of law, regulations and circulars
VEDLEGG 1 – til del 1: Aktuelle lover, forskrifter og rundskriv
The following Acts of law, regulations and circulars define the various interests and considerations in more detail.
Lover, forskrifter og rundskriv der de forskjellige hensyn presiseres nærmere.
The Ministry of the Environment:
Miljøverndepartementet:
Circular T-2/98 "National objectives and interests in the county municipal and municipal planning"
Rundskriv T-2/98 om «Nasjonale mål og interesser i fylkes- og kommuneplanleggingen.»
Circular T-1/97 with a summary of the provisions regarding consequence analysis pursuant to the Planning and Building Act, in which those measures encompassed by the provisions are described in detail.
Rundskriv T-1/97 med sammenfatning av bestemmelser om konsekvensutredninger etter plan- og bygningsloven der de tiltak som omfattes av bestemmelsene er nærmere beskrevet.
A separate handbook has been compiled for work on individual issues that are affected by these provisions (T-1177).
Det er utarbeidet en egen veileder for arbeidet med de enkelte tema som berøres av bestemmelsene (T-1177).
Circular T-1057: "Guidelines for the planning of national and county roads in accordance with the Planning and Building Act"
Rundskriv T-1057 om «Retningslinjer for planlegging av riks- og fylkesveier etter plan- og bygningsloven».
Circular T-5/93: "National policy guidelines for co-ordinated land-use and transport planning"
Rundskriv T-5/93 «Rikspolitiske retningslinjer for samordnet areal- og transportplanlegging».
Circular T-4/98: "National policy guidelines to promote the interests of children and adolescents in planning"
Rundskriv T-4/98 «Barn og planlegging».
Circular T-5/95: "Guidelines for using the powers of objection in planning matters pursuant to the Planning and Building Act"
Rundskriv T-5/95 «Retningslinjer for bruk av innsigelse i plansaker etter plan- og bygningsloven».
Circular regarding grants and lending schemes This circular deals in particular with appropriations for promotion of outdoor activities.
Rundskriv om «Tilskots- og låneordninger».
Circular H-7/97: "Provisions regarding aesthetics in the Planning and Building Act" This circular discusses the connection between aesthetics and ease of orientation, which often affects accessibility.
Rundskriv H-7/97 om «Estetikkbestemmelser i plan- og bygningsloven» tar opp sammenhengen mellom estetikk og orienterbarhet.
Several other ministries administer other parts of the legislation and have issued regulations and circulars that affect the national objective of promoting better accessibility for all.
Dette kan påvirke tilgjengeligheten.
In this respect, the following documents are particularly important:
Her skal nevnes:
The Ministry of Health and Social Affairs:
Sosial- og helsedepartementet:
According to section 1-4 of this Act, the municipalities must plan their health services in accordance with the Act relating to Planning and Trial Projects in Municipal Social and Health Services.
Planlegging av helsetjenesten skal i følge § 1-4 skje etter planleggingsloven for helse- og sosialtjenestene.
This kind of co-participation shall be achieved by means of advice and statements and by means of participation in any planning liaison bodies that may be established".
Slik medvirkning skal skje bl.a. gjennom råd og uttalelser og ved deltakelse i plan- samarbeidsorganer som blir opprettet».
With regard to municipal planning pursuant to the Planning and Building Act, it is stated in section 6 that: "The municipality's plan for social services and the health service and the municipal development plans in accordance with the Planning and Building Act must be co-ordinated.
Om forholdet til kommunal planlegging etter plan- og bygningsloven sier § 6: «Kommunens plan for sosialtjenesten og helsetjenesten og kommuneplaner etter plan- og bygningsloven skal samordnes.
Effort shall be made to ensure that the necessary co-ordination within the individual municipalities of measures pursuant to the Act and measures in other areas, such as, for example, schools and the employment sector, is achieved initially by means of comprehensive planning pursuant to the provisions of Planning and Building Act".
Nødvendig samordning innen de enkelte kommuner av tiltak etter loven her og tiltak på andre områder som for eksempel skole- og arbeidsmarkedssektoren, skal i første rekke søkes løst gjennom oversiktsplanlegging etter plan- og bygningslovens bestemmelser».