natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2) Tidlig innsats fremmer mestring på skolen I Norge har vi et problem med frafall i videregående opplæring.
2) Tidlig innsats fremmer mestring på skolen I Norge har vi et problem med frafall i videregående opplæring.
Alle analyser viser at årsaken til frafall ligger lenger ned i systemet.
Alle analyser viser at årsaken til frafall ligger lenger ned i systemet.
Vi ser at tiltak settes inn for sent.
Vi ser at tiltak settes inn for sent.
Dette er dyrt og ofte lite effektivt, og ikke minst er det en stor belastning for eleven og dennes familie.
Dette er dyrt og ofte lite effektivt, og ikke minst er det en stor belastning for eleven og dennes familie.
Vi må jobbe for å legge et bedre grunnlag for mestring gjennom bedre tilbud både i barnehagen og de første skoleårene.
Vi må jobbe for å legge et bedre grunnlag for mestring gjennom bedre tilbud både i barnehagen og de første skoleårene.
Vente-og-se innstilling er et svik mot barna som vi må unngå.
Vente-og-se innstilling er et svik mot barna som vi må unngå.
3) Tidlige tiltak kan redusere sosial ulikhet Årene før skolestart er viktige for alle barn, men for utsatte grupper er avkastningen av tiltak spesielt høy.
3) Tidlige tiltak kan redusere sosial ulikhet Årene før skolestart er viktige for alle barn, men for utsatte grupper er avkastningen av tiltak spesielt høy.
Global Monitoring Report bekrefter at gode tiltak rettet mot marginaliserte grupper gir størst samfunnsmessig gevinst.
Global Monitoring Report bekrefter at gode tiltak rettet mot marginaliserte grupper gir størst samfunnsmessig gevinst.
I Norge er barn med nedsatt funksjonsevne integrert i ordinære barnehager og de har fortrinnsrett til en barnehageplass.
I Norge er barn med nedsatt funksjonsevne integrert i ordinære barnehager og de har fortrinnsrett til en barnehageplass.
Det har også barn i barnevernstiltak.
Det har også barn i barnevernstiltak.
De største utfordringene våre nå er knyttet til minoritetsspråklige barn og barn med lite utdanningsressurser hjemme.
De største utfordringene våre nå er knyttet til minoritetsspråklige barn og barn med lite utdanningsressurser hjemme.
Færre av disse barna deltar i barnehagetilbud og vi vet at denne gruppen oftere enn andre får problemer på skolen.
Færre av disse barna deltar i barnehagetilbud og vi vet at denne gruppen oftere enn andre får problemer på skolen.
Det er mitt ansvar å sørge for bedre forbygging.
Det er mitt ansvar å sørge for bedre forbygging.
4) Gode tiltak Ifølge Global Monitoring Report kjennetegnes gode tiltak før skolestart ved at de kombinerer ernæring, helse, omsorg og læring.
4) Gode tiltak Ifølge Global Monitoring Report kjennetegnes gode tiltak før skolestart ved at de kombinerer ernæring, helse, omsorg og læring.
Dette bidrar til helhetlig utvikling, lærelyst og evne til samhandling med andre barn.
Dette bidrar til helhetlig utvikling, lærelyst og evne til samhandling med andre barn.
Å se omsorg og oppdragelse, lek, hverdagsaktiviteter og læring i sammenheng, er et særtrekk ved norsk barnehagetradisjon.
Å se omsorg og oppdragelse, lek, hverdagsaktiviteter og læring i sammenheng, er et særtrekk ved norsk barnehagetradisjon.
OECD har fremhevet Norge og andre nordiske land for barnehagenes helhetlige tilnærming til omsorg og læring og for god kvalitet i barnehagene.
OECD har fremhevet Norge og andre nordiske land for barnehagenes helhetlige tilnærming til omsorg og læring og for god kvalitet i barnehagene.
5) Språk er en nøkkel til læring UNESCO-rapporten viser også at språkstimulering er svært viktig de første leveårene.
5) Språk er en nøkkel til læring UNESCO-rapporten viser også at språkstimulering er svært viktig de første leveårene.
Barnehagen må både støtte barnets bruk av morsmål og bidra til at det lærer norsk.
Barnehagen må både støtte barnets bruk av morsmål og bidra til at det lærer norsk.
Kommunikasjon og språk et viktig områder i den nye rammeplanen for barnehager.
Kommunikasjon og språk et viktig områder i den nye rammeplanen for barnehager.
6) Kvalitet i barnehagene er avgjørende for at den skal ha positiv effekt Vi vet at dårlige barnehagetilbud faktisk kan hemme barns læring.
6) Kvalitet i barnehagene er avgjørende for at den skal ha positiv effekt Vi vet at dårlige barnehagetilbud faktisk kan hemme barns læring.
Et kompetent personale er barnehagens viktigste ressurs, men vi har fortsatt mangel på førskolelærere i barnehagene.
Et kompetent personale er barnehagens viktigste ressurs, men vi har fortsatt mangel på førskolelærere i barnehagene.
Dette håper jeg vil bedre seg når vi når full utbygging og flere utdannete førskolelærere.
Dette håper jeg vil bedre seg når vi når full utbygging og flere utdannete førskolelærere.
Departementet vil utarbeide en tiltaksplan for å øke antallet førskolelærere til barnehagene når målet om full barnehagedekning er nådd.
Departementet vil utarbeide en tiltaksplan for å øke antallet førskolelærere til barnehagene når målet om full barnehagedekning er nådd.
Vi har også nettopp satt i gang et arbeid med en plan for å øke kompetansen i sektoren.
Vi har også nettopp satt i gang et arbeid med en plan for å øke kompetansen i sektoren.
Denne planen vil omfatte assistentene og fagarbeiderne.
Denne planen vil omfatte assistentene og fagarbeiderne.
7) God koordinering av alle tiltak Global Monitoring Report påpeker behovet for solid koordinering mellom alle instanser som har ansvar for tilbudet til de minste barna.
7) God koordinering av alle tiltak Global Monitoring Report påpeker behovet for solid koordinering mellom alle instanser som har ansvar for tilbudet til de minste barna.
Det krever samarbeid på nasjonalt nivå og lokalt.
Det krever samarbeid på nasjonalt nivå og lokalt.
Barne- og likestillingsdepartementet har fremdeles det overordnete ansvaret for barn og unge i Norge.
Barne- og likestillingsdepartementet har fremdeles det overordnete ansvaret for barn og unge i Norge.
Det viktigste er at vi opprettholder et helhetlig tilbud og at ressursene blir utnyttet til barnas beste.
Det viktigste er at vi opprettholder et helhetlig tilbud og at ressursene blir utnyttet til barnas beste.
8) Politisk prioritering I forhold til førskolepolitikk spiller ulike tradisjoner inn i ulike land.
8) Politisk prioritering I forhold til førskolepolitikk spiller ulike tradisjoner inn i ulike land.
Og som Global Monitoring Report påpeker er dette det utdanningsnivået det er minst kunnskap om, og minst konsensus rundt.
Og som Global Monitoring Report påpeker er dette det utdanningsnivået det er minst kunnskap om, og minst konsensus rundt.
Både i norsk og global sammenheng er det viktigste at nasjonale myndigheter har Early Childhood Care and Ecuation (ECCE) høyt på sin politiske agenda uavhengig av hvordan ulike land velger å organisere det.
Både i norsk og global sammenheng er det viktigste at nasjonale myndigheter har Early Childhood Care and Ecuation (ECCE) høyt på sin politiske agenda uavhengig av hvordan ulike land velger å organisere det.
I Norge sikrer vi høy prioritering gjennom et statssekretærutvalg for dette området.
I Norge sikrer vi høy prioritering gjennom et statssekretærutvalg for dette området.
Statssekretærutvalget er sammensatt av statssekretærer fra hele syv departementer, inkludert statsministerens kontor og finansdepartement.
Statssekretærutvalget er sammensatt av statssekretærer fra hele syv departementer, inkludert statsministerens kontor og finansdepartement.
Kanskje kan det være en ide for andre land?
Kanskje kan det være en ide for andre land?
Dette har vi sett på som nødvendig for å få fullt ”trøkk” på barnehageløftet.
Dette har vi sett på som nødvendig for å få fullt ”trøkk” på barnehageløftet.
Om globalt ansvar/ bistand Nå har jeg snakket om hva vi gjør her i Norge.
Om globalt ansvar/ bistand Nå har jeg snakket om hva vi gjør her i Norge.
La meg også knytte noen ord til vårt internasjonale ansvar og norsk bistandsarbeid.
La meg også knytte noen ord til vårt internasjonale ansvar og norsk bistandsarbeid.
Men det har ikke vært mye satsing på utdanningskomponenten, altså E’en, i Early Childhood Care and Education i utdanningsbistanden.
Men det har ikke vært mye satsing på utdanningskomponenten, altså E’en, i Early Childhood Care and Education i utdanningsbistanden.
Mitt departement har et godt samarbeid med Norad på utdanningsfeltet.
Mitt departement har et godt samarbeid med Norad på utdanningsfeltet.
Global Monitoring Report viser at det er viktig å se hele utdanningsløpet i sammenheng, inkludert tidlig innsats.
Global Monitoring Report viser at det er viktig å se hele utdanningsløpet i sammenheng, inkludert tidlig innsats.
Siden barnehagene er overført til Kunnskapsdepartementet, er det rimelig å tenke seg at vi også kan bruke våre erfaringer fra dette området i utdanningsbistandssammenheng.
Siden barnehagene er overført til Kunnskapsdepartementet, er det rimelig å tenke seg at vi også kan bruke våre erfaringer fra dette området i utdanningsbistandssammenheng.
Dette bør inngå i en heltlig tilnærming til utvikling av utdanningstilbud i utviklingsland.
Dette bør inngå i en heltlig tilnærming til utvikling av utdanningstilbud i utviklingsland.
Dette samarbeider vi gjerne videre med Norad om.
Dette samarbeider vi gjerne videre med Norad om.
For øvrig gleder jeg meg til å høre Burnett legge fram rapporten – både hvordan det står til med hele EFA-agendaen og mer om de yngste barna.
For øvrig gleder jeg meg til å høre Burnett legge fram rapporten – både hvordan det står til med hele EFA-agendaen og mer om de yngste barna.
Takk for oppmerksomheten!
Takk for oppmerksomheten!
Culture, humanism and politics
Utgiver: Utenriksdepartementet
Seminar in connection with Grieg Year and the composer’s 164th birthday, Oslo, 15 June 2007
Oslo, Nasjonalbiblioteket, 15. juni 2007
Check against delivery Translated from the Norwegian
Sjekkes mot fremføring
Your Royal Highness and all other friends of music,
Deres kongelige høyhet og alle andre musikkvenner,
I would like to congratulate you all on the occasion of Edvard Grieg’s birthday.
Gratulerer med dagen!
Edvard Grieg gave us music with meaning, music with roots, music with Wanderlust.
Edvard Grieg ga oss musikk med mening, musikk med røtter, musikk på vandring.
Grieg collected folk tunes, composed, performed, conducted, and studied and travelled extensively abroad, but he also saw injustice.
Grieg samlet folketoner, komponerte, spilte, dirigerte, studerte og reiste mye i utlandet - men han så også urettferdighet.
In a letter to the writer Bjørnstjerne Bjørnson in 1904 he wrote: “A sense of justice and strong indignation at any travesty of justice is something I have always possessed.”
I et brev til Bjørnstjerne Bjørnson i 1904 skrev Grieg; ”Retsfølelse og en stærk Harme når denne krænkes, har jeg alltid eiet”.
A sense of justice – what does that have to do with music?
Rettsfølelse – hva har det med musikk å gjøre?
Let me begin elsewhere, in a different time – a time that was also coloured by a sense of justice.
La meg begynne et annet sted, i en annen tid, hvor det også handler om rettsfølelse:
As the first cracks appeared in the Berlin Wall in the autumn of 1989, and we were glued in amazement to our TV sets, the great cellist Mstislav Rostropovich – or Slava as he was widely known – sat down with his cello by the largest opening in the wall and played Bach suites.
Da de første sprekker ble hugget i Berlinmuren høsten 1989, og vi andre satt forundret ved TV-apparatene, tok den verdenskjente cellisten Mstislav Rostropovitsj – eller bare Slava – med seg celloen og satte seg ved den største åpningen av muren og spilte stykker av Bach.
He was playing for life.
Han spilte for livet.
For the lives of others.
For andres liv.
He was playing music with meaning.
Han spilte musikk med mening.
He said afterwards that he played out of pure joy, as it was the wall in his own life that was being torn down.
”Jeg spilte av pur glede, det var jo muren i mitt liv som ble revet”, sa han.
Soldiers, police officers and Berliners passed by, back and forth, from east to west and back again, confused but happy.
Militære, politi og berlinere passerte, fram og tilbake, fra øst til vest, og tilbake igjen, forvirret og glade.
The Cold War was thawing.
Den kalde krigen tinte.
The fetters were loosening.
Strengene brast.
Would it last?
Ville det vare?
And when Boris Yeltsin climbed up onto a tank in Moscow in August 1991, sparking off resistance to the coup, Rostropovich was there too.
Det samme skjedde da Boris Jeltsin sto på panseret av en stridsvogn i Moskva i august 1991 og startet opprøret mot kuppmakerne.
The image of his playing in Red Square is still as vivid in my mind’s eye as it was on the TV screen.
Jeg har også dette bildet av musikeren Rostropovitsj på netthinnen – eller TV-skjermen.
The world held its breath.
Verden holdt pusten.
But the cellist kept a firm grip on his bow.
Men cellisten holdt fast i buen.
Music with meaning, a soundboard that was able to withstand and still withstands great intensity of feeling.
Musikk med mening, musikk med solid klangbunn, med en resonanskasse som tålte og tåler mye.
Grieg did not stand on the barricades side by side with tanks in Red Square, or by the Berlin Wall.
Grieg sto ikke på barrikadene ved stridsvogner, Røde Plass eller ved en Kald Krigs mur.
Grieg was a frail man with poor health.
Grieg var spinkel og helsen var sjelden god.
But he had a sharp pen, black and white keys, a baton, rhythm, a big heart, a clear voice and a tonality and musicality that lifted people up, and continues to do so.
Men han hadde en skarp penn, hvite og sorte tangenter, en taktstokk, mange taktslag, et stort hjerte, en tydelig stemme, og en tone og melodi som bar og som altså fortsatt bærer.
Besides he stood on his own personal barricades.
Men han sto også på sine barrikader.
He was, as we have just heard, one of the strongest Norwegian supporters of Alfred Dreyfus – the wrongfully convicted Jewish officer, who wrote the famous article entitled “J’accuse” in the Paris newspaper L’Aurore in March 1898, together with Emile Zola and others.
Grieg var – som vi nettopp har hørt – en av de nordmenn som engasjerte seg sterkest til forsvar av Alfred Dreyfus – den uskyldig dømte jødiske offiseren – sammen med blant annet Emile Zola som i mars 1898 skrev sitt berømte ”J’accuse” i Paris-avisen L’Aurore.
This is a well-known chapter in Grieg’s life.
Dette er et kjent kapittel fra Griegs liv.
A large police escort accompanied Edvard and Nina Grieg to their hotel afterwards, and formed a cordon to protect them, as Grieg later noted.
En stor politieskorte fulgte Edvard og Nina Grieg til hotellet etterpå, og beskyttet dem som ”en kordon”, som Grieg senere skriver.
And now to draw some lines to our own day: a Grieg/Dreyfus seminar and concert will be held in Paris on 22 October this year.
Og for å trekke de lange linjer; den 22. oktober i år arrangeres det et seminar og konsert i Paris med utgangspunkt i – ja, som et påskudd – Dreyfus-saken og Griegs engasjement.
I have been inspired by the Grieg events this year to draw some lines (as I did during the Ibsen Year in 2006), to identify some links between music and foreign policy, between music and international ties, and I have thought a bit about how these can have an effect on the work we do in the Foreign Ministry and the foreign service.
Jeg har av Grieg-markeringene i år – ja, og av Ibsen-året i fjor – latt meg inspirere til å se noen linjer – noen kjennetegn – mellom musikk og utenrikspolitikk, mellom musikk og internasjonale forbindelser, og litt hvordan dette preger blant annet Utenriksdepartementets og utenrikstjenestens arbeid.
I have identified four main lines.
Jeg tenker på fire hovedlinjer.
The first, as a kind of prelude, is this.
Den første – som et preludium – er denne:
Music is a universal language, a common language.
Musikk er et universelt språk, et felles språk.
All cultures can meet and communicate through music.
Gjennom musikk kan alle kulturer møtes og kommunisere.
Music is spoken fluently across language barriers.
På tvers av språkkretsene snakkes musikk flytende.
People listen to one another, play, experience, learn, understand.
Man lytter til hverandre, spiller, opplever, lærer, forstår.
Together.
Sammen.
The melody in “Morning Mood” from Grieg’s Peer Gynt Suite No. 1 can be heard in folk music all over the world, particularly in the East, and can be played not only on a traditional Norwegian Harding fiddle or the black keys of a piano, but on many different kinds of instrument.
Melodien i ”Morgenstemning” fra Griegs ”Peer Gynt” finnes i folkemusikk over hele verden, ikke minst i Østen, og kan spilles – ikke bare ved å bruke understrengene på vår hardingfele, eller de svarte tangentene på et piano – men på mange slags instrumenter.
“Morning Mood” comes to Peer Gynt, it seeps into his inner being, as he is lying virtually unconscious on a beach in Morocco, or – as in the magnificent production in Egypt last autumn – by the Sphinx in Giza.
”Morgenstemning” dukker opp i Peer Gynts minne – i hans indre – der han ligger nesten bevisstløs på stranda i Marokko – eller ved Sfinksen i Giza under den store forestillingen i Egypt i fjor høst.
Peer Gynt with his ear against the sand.
Peer Gynt med øret til sanden.
Almost with his head in the sand perhaps?
Nesten med hodet i sanden?
In any case it wakes him up and makes him think.
Peer får i alle fall noe å tenke på.
And it is precisely this that Grieg gets across – the sense that “Morning Mood”, a melody everyone recognises all over the world, is our very own.
Og nettopp dette får Grieg frem, ”Morgenstemning”, melodien alle kjenner igjen, over hele verden, som sin egen.
This ready recognition, or identification, is highlighted in Erling Dahl Jr’s new biography.
Dette gjenkjennelige – identifiseringen – kommer også godt frem i Grieg-kjenneren Erling Dahl jr.’s nye bok om ham.
My first reflection, in other words, is on how the universal language of music provides people with a framework of shared experience and points of reference, and that this is something that is badly needed.
Min første refleksjon handler med andre ord om at i vår verden bidrar musikkens universelle språk til menneskehetens felles erfaringsgrunnlag og referanseramme – og at nettopp dette bidraget trengs.
The second of my four points is that music, like other art forms grows out of creativity, curiosity, the search for insight, depth and reflection.
Mitt andre punkt av disse fire er dette: Som andre kunstformer forutsetter musikk kreativitet, nysgjerrighet, en søken etter noe - ja etter innsikt, fordypelse og refleksjon.
Reflection – as opposed to the automatic reflexes that the world is so full of – is something that helps humanity, helps the whole world, to move forwards.
Refleksjon – og ikke bare automatiske reflekser, som verden er så full av – er kvaliteter som bringer oss mennesker og verden fremover.
A creative process.
En skapende prosess.
Thus my second reflection is as follows.
Derfor – min andre refleksjon – er følgende:
Something that musicians and other artists have to teach us is the importance of creativity and interaction, and the connection between them.
Jeg har tenk på dette at noe av det musikere og andre kunstnere kan lære alle oss andre er både kreativitet og samspill – og sammenhengen mellom de to.
And one of the most important things music gives us – both at home and abroad – is a shared experience, a meeting with a common cultural heritage, a meeting with ourselves.
Og noe av det viktigste musikken gir oss, hjemme og i utlandet, er felles opplevelser, et møte med vår felles kulturarv, et møte med oss selv.
Virtually every town and village in Norway with any self-respect, and with an active proponent of culture on the local council, sets up some kind of festival or musical happening where precisely this type of interaction and shared experience is an important element.
I en situasjon hvor hver by og grend i Norge med respekt for seg selv, og med en aktiv kulturkonsulent på plass i kommunehuset, er det etablert en festival, en musikkfest - hvor nettopp denne type samhandling og fellesopplevelser har mye for seg.
The ripple effects are many and they are positive.
Bivirkningene er mange og gode.
This is value creation along several axes.
Verdiskapning langs mange skalaer.
Moreover, artists and other cultural actors are often outspoken, yet their exchange of experience takes place within a framework of mutual respect and an ability to listen.
Dessuten: Erfaringsutveksling mellom kunstnere og kulturarbeidere er ofte preget av frimodighet, en ramme av gjensidig respekt, av evnen til å lytte.
I believe this is a good model.
Og dermed så mener jeg at dette er en god modell.
And there are many examples of the cultural arena being important for establishing and maintaining contact in situations otherwise characterised by deadlock and conflict.
Det er mange eksempler på at den kulturelle arena har stor betydning i å etablere eller opprettholde kontakt der fastlåste holdninger ellers skaper konflikt.
Culture can thus help to create peace; music can raise the agenda an octave to the issues that are important for all parties, to the principles that can be agreed, to the key note.
Kultur kan dermed være fredskapende, og kultur kan løfte dagsorden opp en oktav, til spørsmål av felles betydning, som man kan enes om, en grunntone.
Culture is an arena in which important and sometimes sensitive subjects such as censorship, indoctrination, freedom of expression, freedom of belief and gender equality can be raised even in cases where the language of politics is not getting through.
Ved hjelp av kultur kan også viktige – og kanskje også sensitive – emner, som sensur, ensretting, ytringsfrihet, trosfrihet og likestilling tas opp – i sammenhenger der det politiske språket ikke når frem.
Cultural contact is particularly important with countries and societies that we do not know enough about, that we do not properly understand.
Kulturkontakt er spesielt viktig overfor land og samfunn vi ikke kan nok om, som vi ikke forstår helt.
Exploring the cultural landscape can be a way of doing the footwork.
Kulturkunnskap kan gjøre fotarbeidet.
And Edvard Grieg himself once wrote that: “It is of course primarily science and art that are the ideal way to present one people to another.”
Og Edvard Grieg har selv skrevet at ”selvfølgelig er det først og fremst Videnskab og Kunst som idealt repræsenterer det ene Folk ligeovenfor det andet”.
Science and art.
Vitenskap og kunst.
So to my third reflection which is on the sense of belonging.
Så til tredje refleksjon, som handler om tilhørighet.
The global concert hall – whether in one of the world’s great cities or on the worldwide web – reflects the trends of today, cultural expressions and cultural impressions.
Den globale konsertsal – enten det er i verdensbyene eller på verdensveven, www.dott – reflekterer alle strømninger i dag, alle kulturuttrykk og kulturinntrykk.
Technology has given us unlimited access to information on other countries’ cultures, art, musicians and music.
Den teknologiske utviklingen har åpnet for ubegrenset tilgang på informasjon om andre lands kulturer, kunstverk, musikkformer, musikere, komposisjoner.
We have teenagers who download whatever they want to listen to at any time; they can remix the music themselves, they can even fill up their father’s iPod!
Vi har tenåringer som laster ned det de ønsker å høre, hele tiden, ja gjerne remixer like godt selv, eller fyller opp på sin fars ipod!
This information revolution is a highly visible and audible aspect of globalisation.
Denne informasjonsrevolusjonen er en svært synlig og hørbar del av globaliseringen.
But whether it is equally able to foster the ability to listen is another question.
Men om den er like lydhør, er et annet spørsmål.
Against the backdrop of this soundscape, every single Norwegian artist is important for Norway as a nation.
I dette lydbildet er den enkelte norske kunstner viktig for Norge som nasjon.
They are all expressing the age they live in, their environment, their experiences, their upbringing.
Hun formidler sin samtid, sitt miljø, sine erfaringer, sin oppvekst.