natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lower international demand and a lower oil price will weaken corporate earnings and increase banks' loan losses.
Lavere internasjonal etterspørsel og lavere oljepris vil svekke inntjeningen i foretakene og øke bankenes utlånstap.
Impaired earnings could in turn lead to increased unemployment and reduced consumption, which would further intensify the decline in corporate earnings.
Svekket inntjening kan igjen føre til økt arbeidsledighet og redusert konsum, som vil forsterke nedgangen i foretakenes inntjening ytterligere.
A pronounced economic downturn would bring a serious weakening of corporate debt servicing capacity and a substantial rise in banks' loan losses.
En markert nedgangskonjunktur vil føre til sterkt svekket gjeldsbetjeningsevne i foretakene og en betydelig økning i bankenes utlånstap.
International interest rates have been at a very low level since the financial crisis in 2008.
Siden finanskrisen i 2008 har det internasjonale rentenivået vært svært lavt.
They are expected to remain low for a long period, as reflected in the Norwegian interest rate level.
Det er ventet at de internasjonale rentene vil forbli lave lenge, og dette er reflektert i det norske rentenivået.
Low unemployment, rapid income growth and low interest rates have contributed to record-high house prices and household indebtedness.
Lav arbeidsledighet, sterk inntektsvekst og lave renter har bidratt til rekordhøye boligpriser og gjeld hos husholdningene.
Growth in house prices and household debt continues to outstrip growth in household incomes.
Fortsatt vokser boligpriser og gjeld mer enn husholdningenes inntekter.
- Households' expectations of lasting low interest rates, high employment, a high oil price and strong income growth could readily turn to pessimism and economic setback.
- Forventninger i husholdningene om vedvarende lave renter, høy sysselsetting, høy oljepris og sterk inntektsvekst kan lett snu til pessimisme og økonomisk tilbakeslag.
Weakened confidence in the Norwegian economy could lead to a fall in house prices or intensify an incipient decline, triggering substantial financial consolidation in the household sector.
Svekket tillit til norsk økonomi kan føre til et fall i boligprisene eller forsterke en påbegynt nedgang, og utløse en betydelig finansiell konsolidering i husholdningssektoren.
Knock-on effects to the wider economy may be substantial, and banks' loan losses will rise, says Mr Baltzersen.
Ringvirkningene til resten av økonomien kan bli store, og bankenes utlånstap vil øke, sier Baltzersen.
Situation among banks
Utviklingen i bankene
Norwegian banks again posted good performances in 2012, achieving a pre-tax profit of NOK 37bn, up 13 per cent on the previous year.
De norske bankene oppnådde gode resultater også i 2012, og oppnådde et resultat før skatt på 37 milliarder kroner, en økning på 13 prosent i forhold til året før.
The post-tax profit was NOK 28bn as against NOK 24bn in 2011.
Etter skatt var resultatet 28 mrd. kroner, mot 24 mrd. kroner i 2011.
High activity in the Norwegian economy and low interest rates curbed loan losses.
Høy aktivitet i norsk økonomi og lav rente bidro til lave utlånstap.
The common equity tier 1 ratio rose from 9.9 per cent at end-2011 to 11.1 per cent at the end of 2012.
Ren kjernekapitaldekning økte fra 9,9 prosent ved utgangen av 2011, til 11,1 prosent ved utgangen av 2012.
All Norwegian banks fulfil the target of a minimum common equity tier 1 ratio of 9 per cent, and only a minority were below the 10 per cent mark.
Alle norske banker oppfyller målet om minimum 9 prosent ren kjernekapitaldekning, og et fåtall hadde under 10 prosent.
Norwegian banks were little affected by international conditions and have thus far not experienced problems of note.
Norske banker ble i liten grad påvirket av internasjonale forhold og har hittil ikke opplevd problemer av betydning.
In the period since the international financial crisis, authorities and banks' lenders have increased their requirements on banks' financial soundness.
Etter den internasjonale finanskrisen har både myndigheter og bankenes långivere økt kravene til bankenes soliditet.
Bank regulation is largely harmonised across the EEA, and the process will continue further once the new capital and liquidity requirements are introduced across the EU.
Bankreguleringene er i stor grad harmonisert innenfor EØS, og kravene vil øke ytterligere når de nye kapital‐ og likviditetskravene innføres i EU.
Agreement has been reached in the EU on a new capital adequacy framework (CRD IV).
Det er oppnådd enighet i EU om de nye kapitaldekningsreglene (CRD IV).
The Ministry of Finance has on this basis proposed new statutory rules on capital requirements for Norwegian banks with a view to entry into force on 1 July 2013 and a gradual step-up in the period to 2016.
Finansdepartementet har på dette grunnlag foreslått nye lovregler om kapitalkrav for norske banker med sikte på at reglene skal tre i kraft 1. juli 2013, med gradvis opptrapping til 2016.
Norwegian banks' have a sound basis on which to bolster their financial position in the years ahead in keeping with the new requirements.
Norske banker har et godt utgangspunkt for å styrke soliditeten i årene framover i tråd med de nye kravene.
There will be some scope for national adjustments to accommodate specific national characteristics and economic conditions.
Det vil være noe rom for nasjonale tilpasninger for å ivareta nasjonale særtrekk og konjunkturforhold.
Finanstilsynet will utilise these opportunities to foster well capitalised, liquid Norwegian banks.
Finanstilsynet vil benytte disse mulighetene for å bidra til at norske banker er solide og likvide.
Low interest rates and search for yield – need for consumer protection
Lav rente og ønsker om høyere avkastning - behov for forbrukerbeskyttelse
In a situation of low interest rates on bank deposits many consumers may be willing to assume high risk to achieve higher return.
I en situasjon med lave innskuddsrenter kan det være mange forbrukere som tar stor risiko for å oppnå høyere avkastning.
There is also a danger of financial institutions marketing more risk-prone products.
Det er også en fare for at finansinstitusjonene markedsfører mer risikable produkter.
Finanstilsynet is keeping a close watch on developments in this area, in part by checking compliance with the rules governing the provision of information and advice which are designed to ensure that consumers are aware of the products' risk and receive appropriate investment advice.
Finanstilsynet følger utviklingen på dette området tett, blant annet etterlevelsen av kravene til informasjon og rådgiving som skal sikre at forbrukerne blir kjent med produktenes risiko og får egnede investeringsråd.
In life insurance a gradual switch to defined contribution schemes is under way.
På livsforsikringsområdet skjer det nå en gradvis overgang til innskuddsbaserte ordninger.
In these schemes the policyholder bears the risk posed by the investment.
I ordningene bærer forsikringstakeren risikoen knyttet til investeringene.
Schemes with a high equity component may achieve a high long-term return, but they are also risky.
Ordninger med høy aksjeandel kan gi høy langsiktig avkastning, men er også risikable.
Compliance with the requirements with regard to information and advice is particularly important where scope is given to convert existing paid-up policies to new unit-linked products.
Det er særlig viktig at kravene til informasjon og rådgiving følges når det åpnes for å omdanne eksisterende fripoliser til nye produkter med investeringsvalg.
Households' financial vulnerability
Finansiell sårbarhet i husholdningene
House prices are record high and still growing.
Boligprisene er rekordhøye og vokser fortsatt.
Household indebtedness is also record high and growing faster than incomes.
Samtidig er gjelden i husholdningene rekordhøy, og gjelden vokser fremdeles raskere enn inntektene.
In the fourth quarter of 2012 household debt was about twice as high as the sector's incomes.
I fjerde kvartal 2012 var gjelden om lag dobbelt så høy som inntektene.
The proportion of households with a heavy debt burden is on the increase.
Andelen husholdninger med høy gjeldsbelastning øker.
The interest burden is also growing, but is still far lower than prior to the financial crisis owing to the low level of interest rates.
Rentebelastningen vokser, men den er fortsatt betydelig lavere enn før finanskrisen som følge av det lave rentenivået.
Despite their high saving rate, households' financial buffers have decreased in relation to their debt.
Til tross for høy sparerate har husholdningenes finansielle buffere avtatt i forhold til gjelden.
The growing proportion of heavily indebted households means that a growing number of households are more vulnerable in the event of income loss and an interest rate hike.
Den økte andelen husholdninger med høy gjeldsbelastning innebærer at flere husholdninger er mer sårbare ved inntektstap og renteøkning.
Households must also expect to face a higher interest burden in the longer term.
På sikt må også husholdningene regne med høyere rentebelastning.
Greater recourse to interest-only loans, equity release loans, low interest rates and low house taxes are some of the factors that could be causing debt to grow faster than incomes.
Økt bruk av avdragsfrie lån, rammelån, lav rente og lav boligbeskatning er noen av faktorene som kan bidra til at gjelden øker mer enn inntekten.
Calculations performed by Statistics Norway for Finanstilsynet show that households' interest burden is very sensitive to interest rate increases.
Beregninger som SSB har utført for Finanstilsynet, viser at husholdningenes rentebelastning er meget følsom for renteøkninger.
A lending rate of 6.6 per cent in 2014, which is 2.5 percentage points higher than the 2011 level, would cause the proportion of households needing to devote more than 20 per cent of their net income to interest expenses to rise from about 7 per cent to about 20 per cent.
En utlånsrente på 6,6 prosent i 2014, som er 2,5 prosentpoeng høyere enn nivået i 2011, medfører at andelen husholdninger som må bruke mer enn 20 prosent av nettoinntekten til renteutgifter, øker fra om lag 7 prosent til om lag 20 prosent.
This corresponds to some 500,000 households.
Dette tilsvarer omtrent 500 000 husholdninger.
The proportion of households with an interest burden above 30 per cent would rise from about 2 per cent in 2011 to about 8 per cent.
Andelen husholdninger med over 30 prosent rentebelastning øker fra om lag 2 prosent i 2011 til om lag 8 prosent.
This corresponds to close to 200,000 households.
Dette tilsvarer nær 200 000 husholdninger.
A lending rate of 6.6 per cent is low by historical standards, and about on the same level as in 2008 (6.7 per cent).
En utlånsrente på 6,6 prosent er lav i historisk sammenheng, og om lag på samme nivå som i 2008 (6,7 prosent).
Should the lending rate increase to 9.6 per cent, i.e. a 5.5 percentage point increase from 2011, there would be a sharp increase in the proportion of households with in interest burden above 20 per cent, to 32 per cent or close to 800,000 households.
Skulle utlånsrenten øke til 9,6 prosent, det vil si en økning på 5,5 prosentpoeng fra 2011, vil det medføre en kraftig økning i andelen husholdninger med over 20 prosent rentebelastning, til 32 prosent eller nær 800 000 husholdninger.
A lending rate of 9.6 per cent would result in an interest burden in excess of 30 per cent for as much 18 per cent of households.
En utlånsrente på 9,6 prosent, vil føre til at hele 18 prosent av husholdningene får en rentebelastning på over 30 prosent.
Non-financial enterprises' debt
Ikke-finansielle foretaks gjeld
Norwegian banks' losses on loans to corporates are low.
Norske banker har lave tap på utlån til næringslivet.
This reflects the sound state of the Norwegian economy.
Dette reflekterer at det går bra i norsk økonomi.
If the Norwegian economy were to suffer a setback, however, business and industry's debt servicing capacity would rapidly deteriorate, leading to significantly higher loan losses.
Dersom norsk økonomi rammes av tilbakeslag, vil imidlertid næringslivets evne til å betjene gjelden raskt bli forverret, og føre til vesentlig økte utlånstap.
Finanstilsynet has carried out calculations illustrating the trend in loan quality in the event of a sharp economic setback which shows that losses could assume the same proportions as during the banking crisis at the start of the 1990s.
Finanstilsynet har utført beregninger som illustrerer utviklingen i utlånskvaliteten ved et kraftig økonomisk tilbakeslag, som viser at tapene kan komme opp i samme omfang som de gjorde under bankkrisen på begynnelsen av 1990-tallet.
This is because Norway has imposed stricter regulation in some areas than other countries and because the banks have devoted their creditable profit performances to strengthening their equity capital positions.
Det skyldes at Norge har hatt strengere reguleringer på noen områder enn andre land og at bankene har brukt gode resultater til å styrke egenkapitalen.
However, the new additional requirement of a capital conservation buffer of 2.5 per cent over and above this with effect from 2016-2018 will entail a new obligation for banks in Norway as elsewhere.
Det nye tilleggskravet om en kapitalbevaringsbuffer på 2,5 prosent på toppen av dette fra og med 2016-2018 vil imidlertid stille nye krav også til norske banker.
This emerges in the report “Financial market trends 2010” in which Finanstilsynet examines the repercussions of the Basel Committee’s new capital adequacy rules for Norwegian banks.
Dette kommer frem i rapporten "Finansielle utviklingstrekk 2010" der Finanstilsynet blant annet har foretatt en vurdering av de nye internasjonale kapitaldekningsreglene fra Baselkomiteen for norske banker.
“In sum, the new requirements mean that Norwegian banks will, in the years ahead as at present, need to devote a significant portion of their net profit to strengthening their equity capital,” says Finanstilsynet’s Director General, Bjørn Skogstad Aamo.
- Summen av de nye kravene gjør det nødvendig at norske banker også i årene som kommer benytter en vesentlig del av sine overskudd til å styrke egenkapitalen, sier finanstilsynsdirektør Bjørn Skogstad Aamo i en kommentar.
“The financial crisis has in many countries shown the levels to which costs can rise in the shape of economic decline and unemployment when the banks are unable to fill their role in society.
- Finanskrisen har i mange land vist hvor store kostnadene kan bli i form av økonomisk nedgang og arbeidsledighet når bankene ikke kan fylle sin rolle i samfunnet.
To lessen the likelihood of this happening again, there is now an international consensus calling for tighter requirements on banks’ financial and liquidity positions,” says Mr Aamo.
For å minske sannsynligheten for at dette skal skje igjen, er det nå bred enighet internasjonalt om at kravene til bankenes soliditet og likviditet må skjerpes, sier Skogstad Aamo.
Stricter requirements will in future be placed on financial institutions’ capital adequacy to bring it more into line with the risk borne by such institutions and with the costs inflicted on society by financial crisis.
I framtiden vil det bli stilt strengere krav til kapitaldekningen i finansinstitusjonene slik at denne er mer i samsvar med risikoen i institusjonene og kostnadene samfunnet påføres av finansielle kriser.
The European Commission is in February expected to publish its proposal for follow up within the EU in the form of a revised Capital Requirements Directive (CRDIV).
Det er ventet at EU-Kommisjonen i februar vil offentliggjøre sitt forslag til oppfølging i EU gjennom et revidert kapitalkravsdirektiv (CRD IV).
Since the quantitative liquidity requirements have yet to be finally defined, it is too early to say how Norwegian banks will be affected.
De kvantitative likviditetskravene er ennå ikke endelig utformet, og det er derfor for tidlig å si hvordan norske banker blir påvirket.
Solvency II
Solvens II
The EU’s new rules for insurance companies (Solvency II), to apply as from 2013, have been in preparation for some time and are not directly related to the financial crisis.
EUs nye regler for forsikringsselskaper (Solvens II) som skal gjelde fra 2013 har vært under utarbeiding i lang tid og er ikke direkte relatert til finanskrisen.
- In Norway it appears to be the life insurance companies that will face the most demanding challenges as a result of the new framework.
- I Norge kan det se ut som om det er livsforsikringsselskapene som vil stå overfor de mest krevende utfordringene som følge av nytt regelverk.
It is likely that they will need more capital, will have to gear their business to substantial changes in the asset management rules and to implement major technical adjustments, according to Finanstilsynet’s report.
De vil trolig ha behov for mer kapital, må tilpasse virksomheten til betydelige endringer i kapitalforvaltningsreglene og gjennomføre store tekniske tilpasninger, heter det i Finanstilsynets rapport.
New supervisory structure in Europe
Ny tilsynsstruktur i Europa
The financial crisis triggered a greater focus on overall risk in the financial system and the need for better collaboration and coordination between central banks and supervisory authorities.
Finanskrisen bidro til økt oppmerksomhet om den samlede risikoen i det finansielle systemet og behovet for bedre samarbeid og koordinering mellom sentralbanker og tilsynsmyndigheter.
- The EU’s future supervisory architecture has now been adopted, and will be in place as from 1 January 2011.
- Det framtidige tilsynssystemet i EU er nå avklart og skal være på plass fra 1. januar 2011.
It will comprise two main components: a body responsible for monitoring overall risk in the system (European Systemic Risk Board) and three European Supervisory Authorities assigned overall responsibility for adopting supervisory guidelines and coordinating supervision of cross-border institutions and market conduct (European Banking Authority, European Insurance and Occupational Pensions Authority, and European Securities Markets Authority), according to Finanstilsynet’s report.
Det vil bestå av to hovedkomponenter; et organ som har ansvar for å overvåke den samlede risikoen i systemet (European Systemic Risk Board) og tre institusjoner som gis et overordnet ansvar for å vedta felles tilsynsstandarder og koordinere tilsynet med grensekryssende finansinstitusjoner og markedsatferd (European Banking Authority, European Insurance and Occupational Pensions Authority og European Securities Markets Authority), fremgår det i Finanstilsynets rapport.
The main responsibility for day-to-day supervision of individual financial institutions will remain with the national supervisory authorities.
Det løpende tilsynet med enkeltinstitusjoner skal fortsatt ligge hos de nasjonale tilsynsmyndighetene.
Consumer, investor and borrower protection
Forbrukerhensyn-, investor- og låntakerbeskyttelse
Work done in the field of consumer, investor and borrower protection is extensive and forms a natural part of Finanstilsynet’s effort to assure financial stability and well-functioning markets.
Arbeidet med forbrukerhensyn-, investor- og låntakerbeskyttelse er omfattende, og inngår som en naturlig del av tilsynets arbeid med å sikre finansiell stabilitet og velfungerende markeder.
“In the last two years or so Finanstilsynet has closely monitored sales and the advice given by investment firms.
- Finanstilsynet har de siste par årene hatt tett oppfølging av salg og rådgivning i verdipapirforetak.
A wide-ranging survey of banks’ advice on savings products in 2009 and 2010 is now in progress.
Det gjennomføres nå en omfattende kartlegging av bankens rådgivning om spareprodukter i 2009 og 2010.
The report specifically details Finanstilsynet’s effort to assure that the advice given by investment firms and banks about their savings products is sound and objective.
I rapporten redegjøres det spesielt for tilsynets arbeid for å sikre god og nøktern rådgiving fra verdipapirforetak og banker til husholdningene om spareprodukter.
"Increased life expectancy poses a challenge to life insurers and pension funds.
- Økt forventet levealder er en utfordring for livsforsikringsselskap og pensjonskasser.
Higher premiums and higher technical provisions will be needed to have sufficient funds to meet future obligations", says Finanstilsynet's Director General, Morten Baltzersen.
Dette setter krav til økte premier og høyere forsikringstekniske avsetninger for å ha tilstrekkelige midler til å dekke fremtidige forpliktelser, sier finanstilsynsdirektør Morten Baltzersen.
The new mortality tables will significantly raise the need for provisions, and Finanstilsynet presumes that most pension institutions will require a stepping-up period.
Det nye dødelighetsgrunnlaget vil øke avsetningsbehovet betydelig, og Finanstilsynet antar at de fleste pensjonsinnretningene vil ha behov for en opptrappingsperiode.
The stepping-up plans will apply as from 2014, and should not extend beyond five years.
Opptrappingsplanene vil gjelde fra 2014, og bør ikke ha varighet ut over fem år.
Policyholder surplus will be available to cover the higher provisioning requirement.
Det åpnes for å benytte kundeoverskudd til å dekke økte avsetningskrav.
A minimum of 20 per cent of the increase of technical provisions should be met by the pension institutions.
Minimum 20 prosent av oppreserveringsbehovet bør dekkes av pensjonsinnretningene.
+47 22 93 99 28 Deputy Director General Emil R. Steffensen, tel.
22 93 99 29 Direktør for finans- og forsikringstilsyn Emil Steffensen, tlf.
+47 22 93 98 70 --------------------------------------------------------------------------------------------- Contact persons in the Communications Unit: Communications Director Kjetil Karsrud , tel.
22 93 98 70 --------------------------------------------------------------------------------------------- Kontaktpersoner i kommunikasjonsenheten: Kommunikasjonsdirektør Kjetil Karsrud, tlf.
Public statement: European common enforcement priorities for 2012 financial statements
ESMAs pressemelding: European common enforcement priorities for 2012 financial statements
Finanstilsynet found that GIG's accounting practices for business combinations and purchases of groups of assets had been of inferior quality, and that this had caused numerous material errors and omissions related to the recognition, measurement and disclosure of these transactions.
Etter Finanstilsynets vurdering har GIGs regnskapspraksis for virksomhetssammenslutninger og kjøp av grupper av eiendeler vært av lav kvalitet, noe som har medført flere vesentlige feil og utelatelser knyttet til innregning, måling og noteopplysninger av disse transaksjonene.
A common feature of most of the recognition and measurement errors, was that GIG had failed to identify certain intangible assets with limited useful lives, and hence allocated too much of the consideration to either goodwill or other intangible assets with indefinite useful lives.
Et fellestrekk ved de fleste innregnings- og målefeilene var at GIG unnlot å identifisere enkelte immaterielle eiendeler med begrenset utnyttbar levetid, og derfor allokerte for mye av vederlaget enten til goodwill eller til andre immaterielle eiendeler med ubestemt utnyttbar levetid.
A prominent example is the accounting for 5 purchases of groups of assets within GIG's affiliate marketing business, for which 95 % of the considerations had been allocated to internet domains with indefinite lives.
Et fremtredende eksempel er regnskapsføringen av fem kjøp av grupper av eiendeler innen GIGs virksomhet for "affilitate marketing", hvor 95 % av vederlagene ble allokert til internett domener med ubestemt utnyttbar levetid.
These internet domains were found not to be of significant value, and that the consideration should have been allocated to other identifiable intangible assets that must be depreciated over a limited useful life.
Disse internett domene ble vurdert til ikke å ha vesentlig verdi, og at vederlaget skulle ha vært allokert til andre identifiserbare immaterielle eiendeler som må avskrives over en begrenset utnyttbar levetid.