natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The modern history of payments in Norway began 200 years ago.
Vår moderne betalingshistorie begynte for 200 år siden.
A clause was included in the Constitution stipulating that the Storting (Norwegian parliament) should "supervise the monetary affairs of the realm".
I Grunnloven ble det skrevet inn at Stortinget skulle «føre Opsyn over Rigets Pengevæsen».
Two years later, in 1816, Norges Bank was founded.
To år senere – i 1816 – ble Norges Bank opprettet.
The Storting delegated "supervisory authority" over monetary affairs to the Bank.
Stortinget delegerte «oppsynet» over pengevesenet til banken.
Today, private banks perform payment services for the general public.
I dag er det private banker som formidler betalinger for publikum.
Norges Bank has become the bankers' bank.
Norges Bank er blitt bankenes bank.
According to the Norges Bank Act, Norges Bank shall promote an efficient payment system.
Sentralbankloven slår fast at Norges Bank skal fremme et effektivt betalingssystem.
The Bank issues cash and ensures efficient settlement between banks' accounts with Norges Bank.
Vi utsteder kontanter og sørger for et effektivt oppgjør av betalinger mellom bankenes kontoer i Norges Bank.
In addition, the Bank has responsibility for overseeing and supervising those parts of the payment system located outside of Norges Bank.
I tillegg har vi ansvar for å overvåke og føre tilsyn med de delene av betalingssystemet som ligger utenfor Norges Bank.
Finanstilsynet (Financial Supervisory Authority of Norway) has responsibility for supervising the retail payment systems.[1]
Finanstilsynet har ansvar for tilsyn med de kunderettede systemene.[1]
Payment services play a unique role in the economy.
Betalingsformidling spiller en særegen rolle i økonomien.
The payment system can be compared to the plumbing system in a house.
Betalingssystemet kan sammenlignes med rørsystemet i et hus.
As long as it functions, we do not give it a second thought.
Vi tenker ikke over det så lenge det virker.
But if it fails, the consequences are immediate and serious.
Men om det svikter, får det raskt store konsekvenser.
The Norwegian payment system is efficient and up-to-date.
Det norske betalingssystemet er effektivt og tidsriktig.
Fast, cheap and reliable payments save time and provide security to households and the business sector.
Raske, billige og pålitelige betalinger sparer tid og gir trygghet for husholdninger og næringsliv.
It gives the nation a competitive advantage over many other countries.
Det gir nasjonen et konkurransefortrinn i forhold til mange andre land.
To preserve this advantage, Norway needs to be a leader.
For å ta vare på det fortrinnet, må vi ligge i forkant.
Technological developments pave the way for new possibilities – new means of payment are introduced and existing means of payment become faster and cheaper.
Den teknologiske utviklingen åpner for nye muligheter – nye betalingsmåter kommer til og gamle betalingsmåter blir raskere og billigere.
While most changes result in a more efficient system, they also pose new challenges.
De fleste endringene bidrar til et mer effektivt system, men de reiser samtidig nye utfordringer.
New technology and outsourcing require stricter standards for both the risk management framework and contingency preparedness.
Ny teknologi og utkontraktering stiller økte krav både til risikorammeverk og beredskap.
Responsibility rests with system owners.
Ansvaret hviler på systemeierne.
As supervisory and oversight authority, Norges Bank has a duty to point out any deficiencies and weaknesses.
Som overvåker og tilsynsmyndighet, er det Norges Banks plikt å peke på eventuelle mangler og svakheter.
There are also challenges associated with the pricing of payment services.
Det er også utfordringer knyttet til hvordan tjenestene prises.
When given a choice of payment solution, customers are not charged prices that reflect actual costs.
Når kundene skal velge betalingsløsning, stilles de ikke overfor priser som gjenspeiler de faktiske kostnadene.
Does this make the system more expensive than necessary?
Gjør det systemet dyrere enn nødvendig?
Banks operate most of their payment solutions at a loss.
Bankene går i underskudd på de fleste betalingsløsningene.
Does this have to be?
Må det være slik?
Are banks' incentives to invest in secure and forward-looking solutions being weakened?
Svekker vi insentivene til å investere i sikre og fremtidsrettede løsninger?
Risk and costs are drivers of change
Risiko og kostnader er drivkrefter for endringer
The main structure of the payment system has remained fixed for a number of years, but there have been changes, both to the part of the system customers encounter and to interbank settlement.
Hovedstrukturen i betalingssystemet har ligget fast i en årrekke, men det har skjedd endringer – både i den delen av systemet kundene møter og i oppgjøret mellom bankene.
Behind many of the changes is a desire to reduce risk or costs, often both.[2]
Bak mange av endringene står et ønske om å redusere risiko eller kostnader – ofte begge deler.[2]
Allow me to give two examples.
La meg gi to eksempler.
This also resulted in less uncertainty and lower risk.
Det førte også til mindre usikkerhet og lavere risiko.
Another example is the introduction of the foreign exchange settlement system CLS just over ten years ago.
Et annet eksempel er innføringen av CLS for valutaoppgjør for vel 10 år siden.
Before CLS was established, one party could risk paying his leg of a trade without receiving anything from the counterparty.
Før CLS ble opprettet, kunne den ene parten risikere å betale sin del av handelen uten å motta noe fra motparten.
With CLS, this counterparty risk was eliminated.
Med CLS ble denne motpartsrisikoen fjernet.
In both cases, the introduction of the new systems increased costs for private participants.
I begge tilfellene ga innføringen av de nye systemene økte kostnader for private aktører.
This prompted criticism.
Det førte til kritikk.
But over time, the reduction in risk has more than offset the increase in costs.
Men reduksjonen i risiko har over tid mer enn oppveid de økte kostnadene.
The financial crisis in autumn 2008 showed that the gains were real.
Finanskrisen høsten 2008 synliggjorde gevinstene.
Where there were adequate settlement systems without counterparty risk, markets functioned better.
Der det var gode oppgjørssystemer uten motpartsrisiko, fungerte markedene bedre.
The core of the Norwegian payment system is the Norwegian Interbank Clearing System (NICS) and Norges Bank's settlement system (NBO).
Kjernen i det norske betalingssystemet er avregningssystemet NICS – Norwegian Interbank Clearing System – og Norges Banks oppgjørssystem, NBO.
On average, over NOK 200 billion passes through NBO each day.
I gjennomsnitt går over 200 milliarder kroner gjennom NBO hver dag.
Without this system, payments in Norway would come to a halt.
Uten dette systemet ville betalingene i Norge stoppe opp.
This would quickly have serious consequences.
Det ville raskt få store konsekvenser.
Norges Bank therefore has a target of 100-percent availability for the settlement system during opening hours.
Norges Bank har derfor som mål at oppgjørssystemet skal være 100 prosent tilgjengelig i åpningstiden.
In recent years, the Bank has been successful in ensuring this.
De senere årene har vi lykkes godt med dette.
Almost no disruptions have occurred.
Det har nesten ikke forekommet feil.
We are steadily working on improvements to ensure a robust and efficient system also in the years ahead.
Vi jobber stadig med forbedringer, for å sikre et robust og effektivt system også i årene fremover.
Payments often start when an individual or firm makes a payment using an online banking service or using a payment card.
Betalinger starter ofte med at en person eller bedrift betaler i nettbanken eller med et betalingskort.
Most payments are relayed from the data processing centre in the customer's bank to NICS.
De fleste betalingene blir sendt videre fra datasentralen i kundens bank til NICS.
On the basis of all payments we as customers have made, NICS calculates a position for each bank vis-à-vis the other banks.
Basert på alle betalingene vi som kunder har foretatt, beregner NICS en posisjon for hver enkelt bank mot de andre bankene.
The result of this clearing is sent four times a day to NBO.
Resultatet av avregningen sendes fire ganger om dagen til NBO.
There the balances of banks' accounts with Norges Bank are adjusted.
Der justeres saldoen på bankenes kontoer i Norges Bank.
When the banks have been notified that the settlement in Norges Bank is in order, the banks adjust their customers' accounts.
Når bankene har fått beskjed om at oppgjøret i Norges Bank er i orden, justerer bankene kontoene til sine kunder.
All the large banks participate in these settlements.
Alle de store bankene deltar i disse oppgjørene.
DNB and SpareBank 1 SMN also participate in the settlement in Norges Bank on behalf of smaller banks.
DNB og SpareBank 1 SMN deltar i oppgjøret i Norges Bank også på vegne av mindre banker.
Today, Norges Bank has published a new survey of payment costs using data from 2013.
Norges Bank har i dag publisert en ny undersøkelse av betalingskostnadene, basert på data fra 2013.
The estimate includes the costs for both providers and users of payment services.
Anslaget omfatter kostnadene både for de som tilbyr tjenestene og for de som bruker dem.
These costs have declined since they were last estimated in 2007.
Kostnadene har falt siden de sist ble beregnet i 2007.
Compared with other countries, the costs of the Norwegian payment system are low.
Sammenliknet med andre land, er kostnadene i det norske betalingssystemet lave.
This is a benefit to customers and represents a comparative advantage for the Norwegian business sector.
Det kommer kundene til gode og utgjør et konkurransefortrinn for norsk næringsliv.
There are several reasons why payment costs are low in Norway.
Det er flere årsaker til at kostnadene er lave i Norge.
New technology resulted in an early introduction in Norway of cost-efficient electronic systems.
Ny teknologi bidro til at vi tidlig tok i bruk kostnadseffektive elektroniske systemer.
The resulting economies of scale made it possible to keep costs low.
Stordriftsfordelene det ga, gjorde det mulig å holde kostnadene nede.
Norwegian and Nordic banks are at the forefront of developments in this area.
Her ligger norske og nordiske banker langt framme.
Norway is among the world leaders in the use of payment cards.
Norge er i verdenstoppen i bruken av betalingskort.
According to Norges Bank's estimates, the social cost of using BankAxept is around NOK 3 per payment.
Ifølge våre beregninger er de samfunnsøkonomiske kostnadene ved bruk av BankAxept rundt 3 kroner per betaling.
By comparison, payments using international payment cards cost society NOK 13, or four times as much.
Til sammenlikning koster betalinger med internasjonale kort 13 kroner, altså over fire ganger så mye.
Credit card use is increasing.
Bruken av kredittkort øker.
It is the point of sale, typically a shop, which pays the costs connected with use, and not the cardholder.
Det er brukerstedet – typisk en butikk – som betaler kostnadene ved bruken, og ikke eieren av kortet.
While the merchant pays around NOK 0.10 when the customer uses BankAxept, the merchant must usually pay between 1 and 2 percent of the purchase amount when the customer chooses Visa or MasterCard.
Mens butikken betaler rundt 10 øre når kunden bruker BankAxept, må butikken vanligvis betale mellom 1 og 2 prosent av kjøpesummen når kunden velger Visa eller Mastercard.
Merchants are free to pass on this cost to card users, but this seldom happens in Norway.
Butikkene står fritt til å velte denne kostnaden over på brukeren av kortet, men det skjer sjelden i Norge.
Customers are thus not charged correct prices when given a choice of payment solution.
Kundene blir dermed ikke stilt overfor riktige priser når de skal velge betalingsløsning.
The result can be that an inexpensive solution – BankAxept – is supplanted in favour of more expensive solutions.
Resultatet kan bli at en billig løsning – BankAxept – fortrenges til fordel for dyrere løsninger.
In Denmark, merchants charge a fee to customers who use a credit card.
I Danmark tar butikkene gebyr av kunder som bruker kredittkort.
A similar practice in Norway could keep down payment costs.
En tilsvarende praksis i Norge kunne bidra til å holde kostnadene i betalingsformidlingen nede.
The profit banks earn on the use of international payment cards is higher than on BankAxept.
Fortjenesten bankene har på bruken av internasjonale betalingskort, er høyere enn på BankAxept.
It is therefore likely that, in isolation, it is in the interest of many banks for customers to choose international payment cards.
Derfor kan mange banker isolert sett ha interesse av at kundene velger internasjonale betalingskort.
New European regulations that will set a cap on the fees issuers of payment cards can charge are in the pipeline.
Det er på vei nye europeiske reguleringer som vil sette et tak på hvor høye gebyrer utstederne av betalingskort kan ta.
This will likely weaken banks' incentive to promote international payment cards.
Det vil trolig svekke bankenes motiver til å fremme internasjonale betalingskort.
Banks continue to lose money on payment services.
Bankene går fortsatt i underskudd på betalingsformidling.
The cost survey we are presenting today does show that banks' cost coverage has increased somewhat over time.
Undersøkelsen vi legger fram i dag, viser riktignok at bankenes kostnadsdekning har økt noe over tid.
But income still amounts to only 76 percent of the costs associated with payment services.
Men fortsatt utgjør inntektene kun 76 prosent av kostnadene knyttet til betalingsformidlingen.
Banks lose money on all main types of payment instruments, except for international cards.
Bankene går i underskudd på alle hovedgruppene av betalingsinstrumenter, med unntak av internasjonale kort.
The losses must be covered by income from other banking activities.
Underskuddet må dekkes av inntekter fra annen virksomhet i bankene.
Pricing that does not cover costs may be a conscious choice by banks.
Prising som ikke dekker kostnader, kan være et bevisst valg fra bankenes side.
Some customers may believe that they should not have to pay for using their own money.
Noen kunder kan mene at de ikke bør betale for å bruke sine egne penger.
At the same time, mispricing and losses weaken banks' ability and willingness to promote efficient solutions and invest in new infrastructure.
Samtidig kan feil prising og underskudd svekke bankenes evne og vilje til å fremme effektive løsninger og investere i ny infrastruktur.
That is not a forward-looking approach.
Det er ikke fremtidsrettet.
We must invest now to ensure efficient and secure payments also in the future.
Vi må investere nå for å sikre effektive og trygge betalinger også i fremtiden.
The establishment of the company BankAxept AS is promising in this regard.
Opprettelsen av selskapet BankAxept AS er i så måte lovende.
Norges Bank will closely follow developments and continue to publish information on costs, prices and market conditions.
Norges Bank vil følge nøye med på utviklingen og fortsatt legge fram informasjon om kostnader, priser og markedsforhold.
Contactless payments are making their way into the Norwegian payments market.
Kontaktløse betalinger er på vei inn i det norske betalingsmarkedet.
Contactless payment allows customers to make a payment by holding a mobile phone or a card over a terminal without entering a PIN.[4]
Kontaktløst betyr at kunden kan betale ved å holde en mobiltelefon eller et kort over en terminal uten å taste PIN-koden.[4]
While this is a new means of payment, the underlying payment solution is not new.
Dette er en ny betalingsmåte, men betalingsløsningen bak er ikke ny.
The solutions are often based on the use of credit cards, with a low price for users.
Løsningene er ofte basert på bruk av kredittkort, med lav pris for brukeren.
If contactless payments based on credit cards supplant payments with BankAxept, the social costs of payment services may rise.
Dersom kontaktløse betalinger basert på kredittkort fortrenger betalinger med BankAxept, kan de samfunnsøkonomiske kostnadene i betalingsformidlingen øke.
Norges Bank has noted that the new owner company of BankAxept is considering developing a solution for contactless payments.
Norges Bank har merket seg at det nye eierselskapet til BankAxept vurderer å utvikle en løsning for kontaktløse betalinger.
This may bolster competition and help to lower costs of this type of payment too.
Det kan styrke konkurransen og bidra til lavere kostnader også for denne typen betalinger.
Efficiency is more than low costs.
Effektivitet er mer enn lave kostnader.
Payment services have become faster and more user-friendly in recent years.
Betalingsformidlingen er blitt både hurtigere og mer brukervennlig de siste årene.
For example, there has been an increase from two to four daily clearings and settlements.
Blant annet har antallet daglige avregninger og oppgjør økt fra to til fire.
Contactless payments make small payments faster.
Kontaktløse betalinger gjør småbetalinger fortere.
Soon, online bank transfers will also become faster.
Også overføringer i nettbank vil snart bli raskere.
With the new service "instant payment", funds will be available in the payee's account within seconds, while interbank settlement does not take place until afterwards.
Ved bruk av den nye tjenesten «straksbetaling» vil mottakeren ha pengene på konto i løpet av noen sekunder.
But there is still a way to go – in this area, other countries have come further than Norway.
Men fortsatt er det en vei å gå – på dette området har andre land kommet lenger enn Norge.
Hopefully, payment services in Norway will be even faster in the coming years.
Det er å håpe at betalingsformidlingen i Norge blir enda raskere de neste årene.
Assessment of the Norwegian financial infrastructure
Evaluering av norsk finansiell infrastruktur
The financial crisis was a reminder that increasingly complex financial instruments and demanding technological solutions have increased risk in the financial infrastructure.
Finanskrisen minnet oss om at stadig mer kompliserte finansielle instrumenter og krevende teknologiske løsninger har økt risikoen i den finansielle infrastrukturen.
In the aftermath of the crisis, the international recommendations for the financial infrastructure have been tightened.[5]
Etter krisen er de internasjonale anbefalingene til den finansielle infrastrukturen blitt skjerpet.[5]
The new principles provide a comprehensive standard for the financial infrastructure across borders and across various systems.
De nye prinsippene gir en helthetlig standard for den finansielle infrastrukturen på tvers av landegrenser og ulike typer systemer.
The purpose is to promote a robust and efficient financial infrastructure[6] that supports the stability of the global financial system.
Formålet er å fremme en robust og effektiv finansiell infrastruktur[6] som støtter opp under stabiliteten i det finansielle systemet i verden.
The new principles devote considerable attention to such areas as operational risk, derivate exposure and the use of central counterparties.
Områder som operasjonell risiko, derivateksponering og bruk av sentrale motparter er viet mer oppmerksomhet i de nye prinsippene.
Norges Bank oversees financial infrastructure and supervises interbank clearing and settlement systems.
Norges Bank overvåker finansiell infrastruktur og fører tilsyn med systemene for avregning og oppgjør av betalinger mellom bankene.
There are two systems that are licensed by Norges Bank to provide clearing or settlement: NICS and DNB as a private settlement bank.
Det er to systemer som har konsesjon fra Norges Bank til å foreta avregning eller oppgjør: NICS og DNB som privat oppgjørsbank.
For these systems, Norges Bank, as supervisory authority, may require that owners take corrective action for noncompliance with licence terms or the Payment Systems Act.
For disse systemene kan Norges Bank som tilsynsmyndighet kreve at eierne retter opp forhold som ikke er i tråd med konsesjonsvilkårene eller loven om betalingssystemer.
In collaboration with Finanstilsynet, Norges Bank has recently conducted an assessment of important parts of the financial infrastructure in Norway in accordance with the international principles.[7]
Norges Bank har i samarbeid med Finanstilsynet nylig evaluert viktige deler av den finansielle infrastrukturen i Norge ut fra de internasjonale prinsippene.[7]
The main conclusion is that the financial infrastructure in Norway is robust and efficient.
Hovedkonklusjonen er at den finansielle infrastrukturen i Norge er robust og effektiv.
Nevertheless there is a need for some improvements.
Det er likevel behov for noen forbedringer.
In particular, two areas are emphasised:
Vi trekker særlig fram to forhold:
First, some of the systems have a deficient framework for monitoring and managing risk.
For det første har enkelte av systemene et mangelfullt rammeverk for oppfølging og styring av risiko.
Such a framework is necessary for assessing risk and measures in aggregate.
Et slikt rammeverk er nødvendig for å vurdere risiko og tiltak samlet.
Otherwise, one cannot be certain whether the measures implemented are appropriate.
Ellers blir det usikkert om tiltakene som settes inn, er de riktige.
The framework should cover all aspects of operations, also the parts outsourced to other providers.
Rammeverket skal dekke alle sidene ved virksomheten, også de delene som er satt bort til andre leverandører.
This is an essential tool for controlling the overall risk in the system.
Det er et vesentlig virkemiddel for å ha kontroll over den samlede risikoen i systemet.
It is not sufficient to indicate that an operating services provider has a separate risk management framework in place.
Det er ikke tilstrekkelig å vise til at en driftsleverandør har et eget risikorammeverk på plass.
The board of the owner company has ultimate responsibility.
Styret i eierselskapet har ansvaret.
Second, it is not always clear how operational risk is managed and controlled.
For det andre er det ikke alltid klart hvordan den operasjonelle risikoen styres og kontrolleres.
If operational risk is not managed appropriately, there is a risk that operations are disrupted – and in the worst case come to a halt.
Hvis den operasjonelle risikoen ikke håndteres riktig, løper vi en risiko for at driften blir forstyrret – og i verste fall stopper opp.
A failure in the delivery of electronic communications is an example of an operational risk that may have serious consequences.
Svikt i leveransen av elektronisk kommunikasjon er et eksempel på en operasjonell risiko som kan få store konsekvenser.
System owners must ensure that the various operational risks are identified and analysed.
Systemeiere må sørge for at de ulike operasjonelle risikoene kartlegges og analyseres.
The system owner must implement the necessary measures on that basis.
På det grunnlaget må systemeier treffe nødvendige tiltak.
The assessment is now being followed up.
Evalueringen følges nå opp.
System owners have drawn up plans for measures.
Eierne av systemene har utarbeidet planer for tiltak.
The NICS Operations Office has responded to Norges Bank that work relating to the principles concerning the risk management framework and operational risk will be completed by the turn of the year.
NICS Operatørkontor har svart Norges Bank at arbeid knyttet til prinsippene for risikorammeverk og operasjonell risiko skal være ferdig innen årsskiftet.
Norges Bank will ensure that progress and measures are satisfactory.
Norges Bank vil påse at fremdriften og tiltakene er tilfredsstillende.
As the operator of NBO, Norges Bank is also working on measures that will strengthen the settlement system centrally.
Som operatør av NBO arbeider Norges Bank også med tiltak som vil styrke oppgjørssystemet sentralt.
Outsourcing
Utkontraktering
Today's financial infrastructure is based on advanced technical solutions.
Den finansielle infrastrukturen er i dag basert på avanserte tekniske løsninger.
This places considerable demands on system developers and operators.
Det stiller store krav til dem som utvikler og drifter systemene.