natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The deposit rate and overnight lending rate will hence be 7.00 per cent and 9.00 per cent respectively.
Foliorenten og D-lånsrenten er etter dette henholdsvis 7,00 prosent og 9,00 prosent.
Central Bank Governor Svein Gjedrem says that in the light of recent trends in the economy and the current balance of risks, the probability that the next change in interest rates will be a reduction is the same as the probability of an increase.
Sentralbanksjef Svein Gjedrem sier at tendensen i den økonomiske utviklingen og risikobildet slik vi nå ser det, gjør det like sannsynlig at neste endring i renten vil være en reduksjon som at det blir en økning.
A more detailed assessment will be provided at today’s press conference at 2 pm at Kirkegt.
En nærmere redegjørelse vil bli gitt i forbindelse med dagens pressekonferanse klokken 14.00 i Kirkegt.
The Governor’s introductory statement will be published simultaneously on the Norges Bank website.
Sentralbanksjefens innledning vil samtidig bli offentliggjort på Norges Banks internettsider.
Compared with the June Inflation Report, the estimate for this year remains unchanged, while the estimate for 2001 has been adjusted upwards by a quarter percentage point.
I forhold til forrige rapport er anslaget for i år uendret, mens det for neste år er oppjustert med ¼ prosentpoeng.
The estimate for 2002 has been lowered by a quarter percentage point.
Anslaget for 2002 er nedjustert med ¼ prosentpoeng.
Consumer price inflation in 2000 must be seen in the light of the surge in oil prices and increase in indirect taxes this year.
Konsumprisveksten i år må ses på bakgrunn av den kraftige økningen i oljeprisen og økte avgifter inneværende år.
As the ripple effects of the increase in oil prices fade, price inflation is expected to decline.
Etter hvert som ringvirkningene av økningen i oljeprisen blir uttømt, ventes prisveksten å avta.
The strong growth in demand over the last year has contributed to continued strong pressures in the labour market and continued high labour costs in enterprises.
Den sterke veksten i etterspørselen det siste året har bidratt til å holde presset i arbeidsmarkedet og veksten i næringslivets lønnskostnader oppe.
The interest rate increases in recent months will gradually contribute to reducing price and cost inflation.
Renteøkningene de siste månedene vil etter hvert bidra til å dempe pris- og kostnadsveksten.
This spring’s two-year wage settlement points to a growth in labour costs of 5 per cent in 2000 and 4½ per cent in 2001.
Vårens toårige lønnsoppgjør tilsier en vekst i lønnskostnadene på 5 prosent i år og 4½ prosent neste år.
Wage growth is estimated at 4 per cent in 2002, which is somewhat lower than in the June Inflation Report.
For 2002 anslås lønnsveksten til 4 prosent, som er noe lavere enn i forrige rapport.
Mainland GDP is projected to expand by 2¼ per cent in 2000 and 1¼ per cent in both 2001 and 2002.
Veksten i BNP for Fastlands-Norge anslås til 2¼ prosent i år og 1¼ prosent i både 2001 og 2002.
Labour force participation rates are high, and the potential for further growth in employment is limited.
Yrkesdeltakingen er høy, og det er begrenset potensiale for ytterligere vekst i sysselsettingen.
This will contribute to curbing output growth the next few years.
Dette vil bidra til å dempe produksjonsveksten de neste årene.
The estimates for growth in private consumption and mainland business fixed investment have been revised downwards for 2001 and 2002.
Anslagene for veksten i privat konsum og i fastlandsbedriftenes realinvesteringer er nedjustert for 2001 og 2002.
The submission is now available on Norges Bank’s web site at www.norges-bank.no
Brevet foreligger på Norges Banks internettsider.
Interest rates were left unchanged at Norges Bank’s Executive Board meeting on 1 November.
Det ble ikke fattet vedtak om renteendring på Norges Banks hovedstyremøte 1. november.
The total risk in the banking sector is considered to be limited in the short term.
Den samlede risiko bankene står overfor på kort sikt vurderes som begrenset.
In the slightly longer term, special attention should be given to the relatively high credit risk associated with loans to enterprises and continued high liquidity risk in connection with banks’ substantial and, in part, short-term foreign debt.
På noe lengre sikt er det grunn til å være spesielt oppmerksom på den relativt høye kredittrisikoen knyttet til utlån til foretakene og en fortsatt høy likviditetsrisiko knyttet til bankenes store og dels kortsiktige utenlands-gjeld.
Growth in credit to mainland Norway has increased so far this year.
Veksten i kreditt til Fastlands-Norge har tiltatt hittil i år.
Credit growth has been particularly strong from domestic sources, with banks making a substantial contribution.
Kredittveksten har vært særlig sterk fra innenlandske kilder, og bankene har bidratt i vesentlig grad.
Credit growth has been appreciably higher than GDP growth, which means that domestic borrowers have increased their total debt burden.
Kreditt-veksten har vært klart høyere enn veksten i BNP, noe som innebærer at innenlandske låntakere samlet sett har økt sin gjeldsbelastning.
The debt burden in enterprises is rising sharply, and is currently approaching the levels seen in the late 1980s.
Gjelds-belastningen i foretakene øker sterkt og nærmer seg nå nivåene fra slutten av 1980-årene.
On the other hand, enterprises’ equity ratios rose in the course of the 1990s, and interest rates are considerably lower.
På den annen side har egenkapitalandelen i foretakene økt i løpet av 1990-tallet, og rentenivået er vesentlig lavere.
Moreover, enterprises’ 1999 accounts showed higher earnings than in the previous year, and debt in the weakest enterprises was reduced.
Foretakenes regnskaper for 1999 viser dessuten en bedring i inntjeningen sammenlignet med året før og redusert gjeld i de svakeste bedriftene.
The credit risk associated with enterprise debt is considered to be somewhat lower than it was one year ago.
Kredittrisikoen knyttet til foretakenes gjeld vurderes som noe lavere enn for et år siden.
However, the high debt burden means that enterprises are vulnerable to factors which erode earnings.
Den høye gjeldsbelastningen betyr imidlertid at foretakene er sårbare for utviklingstrekk som svekker inntjeningen.
The vast majority of households have sound finances, after several years of solid income growth and a moderate rise in debt.
Hovedtyngden av husholdningene har en god finansiell situasjon, etter flere år med god inntektsvekst og moderat gjeldsvekst.
However, this report show that household debt as a percentage of disposable income is now rising more strongly than it has for several years, albeit from a low level.
Rapporten viser likevel at husholdningenes gjeld i prosent av disponibel inntekt nå øker sterkere enn på flere år, selv om det er fra et lavt nivå.
At the same time, it appears that net lending is declining.
Samtidig kan det se ut til at netto -finans-investeringer reduseres.
As a result of high lending growth and decreasing deposit-to-loan ratios, banks have financed lending to an increasing degree in money and capital markets.
Høy utlånsvekst og fallende innskuddsdekning har ført til at bankene i økende grad har finansiert seg via penge- og kapitalmarkedene.
A large proportion of this takes the form of raising short-term debt, and an increasing number of banks are turning to foreign funding sources.
En stor del av dette skjer ved opptak av kortsiktig gjeld, og stadig flere banker velger å hente finansiering fra utlandet.
Banks achieved good results in the first nine months of 2000, although results were somewhat weaker than in the same period in 1999.
Bankene oppnådde gode resultater de tre første kvartalene i 2000, men noe svakere enn i samme periode i 1999.
As a result of strong lending growth, average capital adequacy in banks has fallen, despite good results.
Som følge av sterk utlånsvekst har gjennomsnittlig kapitaldekning i bankene sunket, til tross for gode resultater.
The credit risk associated with participation in payment systems has diminished now that banks have introduced procedures eliminating the previous practice of advance crediting in connection with giro, card and cheque transactions.
Kredittrisikoen knyttet til deltakelsen i betalingssystemene har avtatt ved at bankene nå har gått bort fra forskuttert kreditering i forbindelse med giro-, kort- og sjekktransaksjoner.
It is likely that corresponding changes will be introduced for other types of clearing and settlement in 2001.
En tilsvarende omlegging for andre typer avregning og oppgjør vil kunne gjennomføres fra 2001.
MeritaNordbanken Abp currently has limited operations in the Norwegian market, and the acquisition is expected to strengthen Christiania Bank’s competitiveness, which could contribute to more intense competition in the Norwegian market.
MeritaNordbanken Abp har i dag begrenset virksomhet i det norske markedet og oppkjøpet antas å styrke Kreditkassens konkurransekraft, noe som vil kunne bidra til sterkere konkurranse i det norske markedet.
The acquisition will not affect Christiania Bank’s capital adequacy.
Oppkjøpet vil ikke endre Kreditkassens kapitaldekning.
In the opinion of Norges Bank, the proposed corporate structure, with Christiania Bank as a subsidiary, is clear and straightforward and in line with the intentions of the Act relating to Financing Operations and Financial Institutions.
Den foreslåtte konsernstrukturen med Kreditkassen som datterbank er etter Norges Banks vurdering ryddig og oversiktlig og i tråd med intensjonene i lov om finansieringsvirksomhet og finansinstitusjoner.
The Nordic Baltic Holding group presents central banks with new challenges, and raises new questions.
Nordic Baltic Holding Gruppen stiller sentralbanken overfor nye utfordringer og reiser nye problemstillinger.
Mandates have previously been allocated to 14 external managers, 10 of whom are engaged in management of equity portfolios.
Fra før av er det satt ut forvaltningsoppdrag til 14 eksterne forvaltere derav 10 innen aksjeforvaltning.
The mandates that have been announced are for three main types of equity management: - Active management within four selected sectors - Indexing with active strategies for achieving an excess return (enhanced indexing) - Active management of portfolios of small and medium-sized businesses
De utlyst mandatene er innen tre hovedtyper av aksjeforvaltning: - Aktiv forvaltning innen fire utvalgte sektorer/bransjer - Indeksforvaltning med aktive strategier for meravkastning - Aktiv forvaltning av porteføljer av små og mellomstore bedrifter.
The mandates will be for different countries and regions, but some will cover markets in all countries in which the Petroleum Fund may invest.
Mandatene vil knyttes til ulike land og regioner, men noen vil også omfatte markeder i alle land Petroleumsfondet kan investere i.
Clear limits to the risk that may be taken relative to defined benchmark indices will apply to all mandates.
For alle mandater vil det gjelde klare rammer for den risiko som kan tas i forhold til definerte referanseindekser.
The size of the mandates will vary from USD 100 million to USD 500 million.
Størrelsen på mandatene vil variere mellom USD 100 millioner og USD 500 millioner.
Deadlines for applications range from 7 January 2001 to 1 February 2001.
Søknadsfristene er fra 7. januar 2001 til 1. februar 2001.
At the end of the third quarter of 2000, the Government Petroleum Fund had a market value of NOK 357 billion.
Ved utgangen av tredje kvartal 2000 var verdien av Statens petroleumsfond 357 milliarder kroner.
The return on the Government Petroleum Fund in the third quarter of 2000 was 0.3 per cent measured against the currency basket corresponding to the composition of the Fund’s benchmark portfolio.
Periodeavkastningen i tredje kvartal var 0,3 prosent målt i den valutakurven som svarer til sammensetningen av Petroleumsfondets referanseportefølje.
The real annualised return for the past three-year period is 7.9 per cent.
I den siste treårs perioden har den reelle avkastningen vært 7,9 prosent regnet i årlig rate.
In the third quarter of 2000, Norges Bank achieved a return on the Petroleum Fund that was 0.03 percentage point higher than the return on the benchmark portfolio defined by the Ministry of Finance.
I tredje kvartal 2000 oppnådde Norges Bank en avkastning på Petroleumsfondet som lå 0,03 prosentpoeng høyere enn avkastningen på den referanseporteføljen som Finansdepartementet har definert.
The combined excess return for the first three quarters was 0.52 percentage point.
Samlet for de tre første kvartalene var meravkastningen 0,52 prosentpoeng.
The third quarter returns on the equity and fixed income portfolio were -1.0 per cent and 1.3 per cent respectively.
Periodeavkastningen på porteføljene var henholdsvis -1,0 prosent og 1,3 prosent.
On 29 September 2000, NOK 45 billion was transferred from the Ministry of Finance to the Petroleum Fund’s international equity and fixed income portfolios.
Petroleumsfondets internasjonale aksje- og obligasjonsporteføljer ble tilført 45 milliarder kroner fra Finansdepartementet den 29. september 2000.
Interest rates were left unchanged at Norges Bank's Executive Board meeting on 13 December.
Det ble ikke fattet vedtak om renteendring på Norges Banks hovedstyremøte 13. desember.
In the December 2000 Inflation Report, Norges Bank projects consumer prices to increase by 3 per cent in 2001 and 2½ per cent in 2002.
I inflasjonsrapporten for fjerde kvartal anslår Norges Bank veksten i konsumprisene til 3 prosent neste år og 2½ prosent i 2002.
Price inflation is projected at an average 2¼ per cent for the period 2003-2004.
For 2003-2004 anslås gjennomsnittlig prisvekst til 2¼ prosent.
The inflation projections are based on the assumption that interest rates move in line with market expectations, as implied by forward rates on 14 December.
Prisanslagene er betinget av at renten utvikler seg i tråd med markedets forventninger, reflektert ved terminrentene 14. desember.
The fall in forward rates has been so pronounced that this has influenced the projections for price inflation and economic developments.
Den nedgangen i terminrentene markedet venter er såpass markert at den påvirker anslagene for prisveksten og det økonomiske forløpet.
Given an interest rate at around the current level, the inflation projection would be a little less than 2 per cent from the end of 2002.
Med en rente om lag på dagens nivå ville anslaget for prisstigningen ligge i underkant av 2 prosent fra og med utgangen av 2002.
The estimates for 2002 exclude the isolated and temporary effect of a halving of VAT on food with effect from 1 July 2001.
I anslagene for 2002 ses det bort fra den isolerte og midlertidige virkningen av at momsen på matvarer halveres fra 1. juli neste år.
The rate of increase in labour costs is estimated at 5 per cent in 2000 and 2001, and 4½ per cent in 2002.
Veksten i lønnskostnadene anslås til 5 prosent både i år og neste år og 4½ prosent i 2002.
As an average for the period 2003-2004, wage growth is projected at 4¼ per cent.
Som et gjennomsnitt for perioden 2003-2004 anslås lønnsveksten til 4¼ prosent.
The economy is expected to expand at a slower pace in the first half of next year.
Det ligger an til en mer avdempet veksttakt i økonomien i første halvår neste år.
Growth is then projected to pick up somewhat from the second half of 2001.
Deretter anslås veksten å øke noe igjen fra og med andre halvår 2001.
Mainland GDP growth is estimated at 1¼ per cent in 2001, 1¾ per cent in 2002 and an average 2 per cent in the period 2003-2004.
BNP for Fastlands-Norge anslås å vokse med 1¼ prosent neste år, 1¾ prosent i 2002 og 2 prosent i gjennomsnitt for perioden 2003-2004.
The estimates imply an increase in the household saving ratio over the next two years compared with this year.
Anslagene innebærer at husholdningene de nærmeste to årene sparer en større andel av inntektene enn i år.
On the other hand, higher public spending on goods and services is contributing to sustaining overall demand.
Økte offentlige kjøp av varer og tjenester bidrar på den annen side til å holde den samlede etterspørselen oppe.
In addition, petroleum investment is now expected to exhibit only a moderate decline.
Det ventes dessuten bare et moderat fall i oljeinvesteringene.
Speech by Mr. Jarle Bergo, Deputy Governor, Norges Bank Gausdal, 23 January 2004
Foredrag av visesentralbanksjef Jarle Bergo Gausdal 23. januar 2004.
The address is based on the assessments presented at Norges Bank's press conference following the Executive Board's monetary policy meeting on 17 December 2003 and on previous speeches and publications.
Foredraget bygget på vurderingene gitt på Norges Banks pressekonferanse etter rentemøtet i hovedstyret 17. desember, samt tidligere foredrag og publikasjoner.
Price stability, or low and stable inflation, is the primary objective of monetary policy in most countries.
Prisstabilitet, i betydning lav og stabil inflasjon, er i de fleste land det overordnede målet for pengepolitikken.
Historical experience from Norway and other countries has shown that the absence of price stability has resulted in low and unstable output and employment.
Historiske erfaringer fra Norge og andre land har vist at fravær av prisstabilitet har medført lav og ustabil produksjon og sysselsetning.
High inflation or deflation is both a cause and a symptom of systematic imbalances in resource allocation.
Høy inflasjon eller deflasjon er både en årsak til og et symptom på systematiske ubalanser i ressursallokeringen.
In the 1920s, John Maynard Keynes suggested that monetary policy should be aimed at stabilising the price level.1,2 This did not become common until the 1990s, however, even though Sweden had an explicit target for price stability in the period 1931-1937.
John Maynard Keynes foreslo på 1920-tallet at pengepolitikken skulle innrettes mot å stabilisere prisnivået.1,2 Det skulle imidlertid drøye til 1990- tallet før dette ble vanlig, selv om Sverige hadde et eksplisitt mål om prisstabilitet i 1931-37.
We have had four periods of high inflation over the past 100 years: during the two World Wars, the Korean War and a 15-year period from the first half of the 1970s to the second half of the 1980s.
Vi har hatt fire perioder med høy inflasjon de siste 100 årene, under de to verdenskrigene og Koreakrigen, samt en 15 års periode fra første halvdel av 1970-årene til andre halvdel av 1980-årene.
In Norway, high inflation is a wartime phenomenon and a 1970s and 1980s phenomenon.
Høy inflasjon er i Norge et krigsfenomen og et 70- og 80-tallsfenomen.
In 1973, western economies experienced a recession which would prove to be the start of a long period of sluggish growth.
I 1973 opplevde de vestlige økonomier en konjunkturnedgang som skulle vise seg å bli innledningen til en lang periode med svak vekst.
Annual GDP growth in Western Europe was nearly halved compared with the previous ten-year period.
Den årlige veksten i BNP i Vest-Europa ble neste halvert sammenlignet med tiårsperioden før.
This was largely due to a negative shift in productivity growth.
For en stor del skyldtes dette et negativt skift i produktivitetsvekst.
In addition, we experienced a cost shock as a result of the oil crisis in 1973.
På toppen fikk vi et kostnadssjokk som følge av oljekrisen i 1973.
In Norway, the recession in the 1970s was dealt with by means of a strong counter-cyclical policy.
Konjunkturnedgangen på 70-tallet ble i Norge møtt av en kraftig motkonjunkturpolitikk.
Despite price regulation and rising unemployment, inflation rose sharply.
Til tross for prisregulering og stigende arbeidsledighet steg prisveksten sterkt.
This was an indication that structural shifts had taken place in the economy in the 1970s, shifts that were not apparent to politicians and economists at the time.
Dette var et tegn på at det hadde skjedd strukturelle skift i økonomien på 70 tallet - skift som ikke ble oppdaget av datidens politiske og økonomiske miljø.
The objective of full employment was given priority at the expense of price stability3.
Målet om full sysselsetting ble prioritert på bekostning av prisstabilitet.3
But we did not achieve higher growth in exchange for higher inflation.
Men vi fikk ikke høyere vekst i bytte mot økt inflasjon.
An economic policy that fuels inflation does not generate higher economic growth.
En økonomisk politikk som bidrar til inflasjon skaper ikke økt økonomisk vekst.
On the contrary, it paves the way for subsequent recession and unemployment.
Tvert imot, den legger grunnlaget for senere nedgang og arbeidsledighet.
It would take time, however, before this view took hold in Norway.
Det skulle imidlertid ta tid før dette synet fikk feste i Norge.
"It has been a common belief in the Nordic countries for a long time that it was possible to make a political choice between price stability and full employment.
"I Norden har det lenge vært vanlig å se det som mulig å foreta et politisk valg mellom prisstabilitet og full sysselsetting.
There are strong indications that this option does not exist [
Mye taler for at denne valgmuligheten ikke eksisterer [
] Personally, I am no longer in doubt that controlling inflation is essential to achieving other social objectives."
] Personlig er jeg ikke lenger i tvil om at det er avgjørende for å kunne nå andre samfunnsmessige mål at en behersker inflasjonen."
Norway adopted a nominal anchor when the devaluation policy was abandoned in 1986.
Norge fikk et nominelt anker da devalueringslinjen ble forlatt i 1986.
We adopted an inflation target in the spring of 2001.
Et inflasjonsmål fikk vi fra våren 2001.
Section 1, first paragraph, reads: "Monetary policy shall be aimed at stability in the Norwegian krone's national and international value, contributing to stable expectations concerning exchange rate developments.
I § 1 i forskriften om pengepolitikken heter det: "Pengepolitikken skal sikte mot stabilitet i den norske krones nasjonale og internasjonale verdi, herunder også bidra til stabile forventninger om valutakursutviklingen.
The operational target of monetary policy shall be annual consumer price inflation of approximately 2.5 per cent over time.
Det operative målet for pengepolitikken skal være en årsvekst i konsumprisene som over tid er nær 2,5 prosent.
Section 1 of the regulation states that in addition to sustaining the rate of inflation at approximately 2½ per cent over time, monetary policy shall also contribute to stable developments in output and employment.
Forskriftens § 1 sier at pengepolitikken i tillegg til over tid å holde inflasjonen rundt 2 ½ prosent også skal bidra til å stabilisere utviklingen i produksjon og sysselsetting.
The mandate therefore establishes a flexible inflation target for monetary policy where variations in both output and employment are given emphasis.
Mandatet etablerer dermed et fleksibelt inflasjonsmål for pengepolitikken hvor også variasjon i produksjon og sysselsetting tillegges vekt.
Since inflation is a monetary phenomenon over time, the level of the inflation target may be chosen by the authorities.
Fordi inflasjonen er et monetært fenomen over tid, kan nivået inflasjonen skal stabiliseres rundt velges av myndighetene.
A target for output, however, cannot be chosen in the same way.
Hva produksjonen skal stabiliseres rundt, kan imidlertid ikke velges på samme måte.
This is a result of positive productivity growth and population growth.
Det følger av positiv produktivitetsvekst og befolkningsvekst.
The level of output that is consistent with stable inflation over time is discussed in economic theory as potential output.
Det nivået på produksjonen som er forenlig med stabil inflasjon over tid omtales i teorien som potensiell produksjon (potential output).
The level of potential output cannot be influenced by monetary policy.
Det potensielle produksjonsnivået kan ikke påvirkes av pengepolitikken.
When the economy grows more rapidly than this level, inflationary pressures will build up in the economy.
Når økonomien vokser raskere enn dette nivået, vil det bygges opp inflasjonspress i økonomien.
When the inflation rate becomes high and unstable, self-regulating mechanisms will tend to curb growth.
Når inflasjonen blir høy og ustabil, vil selvregulerende mekanismer tendere til å bremse veksten.