natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The price of using cards in payment terminals (EFTPOS) fell by 7 per cent during the period.
Prisen for bruk av kort i betalingsterminaler (EFTPOS) falt med 7 prosent i denne perioden.
Prices for electronic services for the business sector remained largely unchanged or fell slightly from January 2001 to January 2002.
Prisene på elektroniske tjenester rettet mot næringslivet var hovedsakelig uendret eller falt noe fra januar 2001 til januar 2002.
There was a marked increase in prices for paper-based giro services for private customers from January 2001 to January 2002, particularly for giro services at the counter.
Det var en markert prisøkning for de blankettbaserte girotjenestene rettet mot personkunder fra januar 2001 til januar 2002, og prisøkningen var ekstra stor for de girotjenestene hvor kunden oppsøker banken.
Prices for cash payment by giro and giros charged to an account at the counter increased by about 35 per cent.
Prisene på kontant betaling av giro og giro belastet konto i skranke økte med om lag 35 prosent.
The price rise for mail giros was moderate.
Prisøkningen på giro per brev var moderat.
Part of the price increases for paper-based services are probably due to increased differences in the production costs of electronic and paper-based payment services.
Noe av prisøkningene på de blankettbaserte tjenestene kan sannsynligvis forklares med økte forskjeller i produksjonskostnadene mellom elektroniske og blankettbaserte betalingstjenester.
The increases may also reflect banks' wish to encourage customers to use different, less costly payment instruments.
Økningene kan også være et utslag av bankenes ønske om å få kundene til å benytte seg av andre og billigere betalingsinstrumenter.
Because the public’s payment habits have changed substantially during the last decade, the average price of executing a non-cash payment (mainly card and giro payments) measured in constant 1994 prices at end-2001 was almost a krone less than in 1994.
Fordi publikums betalingsvaner har endret seg betydelig det siste tiåret, er gjennomsnittsprisen for å gjennomføre en ikke-kontant betaling (hovedsakelig kort og giro) målt i faste 1994-priser ved årsskiftet 2001-2002 nesten en krone lavere enn den var i 1994.
In the same period, the cost of the average giro payment had fallen by 15 øre, measured in constant prices.
Den gjennomsnittlige girobetalingen var blitt 15 øre billigere i samme periode målt i faste priser.
There was an increase of 35 øre in the nominal giro price from 2001 to 2002 due to the sharp rise in prices for giros at the counter.
Det var en økning i den nominelle giroprisen på 35 øre fra 2001 til 2002 som skyldes den kraftige prisøkningen på giro i skranke.
Norges Bank is now conducting a survey of the costs to banks of producing various types of payment service.
Norges Bank gjennomfører nå en kartlegging av bankenes kostnader ved å produsere ulike typer betalingstjenester.
The results of this survey will be published in the second half of 2002.
Resultatene fra denne kartleggingen vil bli publisert i andre halvår 2002.
Number of giros paid over the Internet doubled from 2000 to 2001 The number of internet banking agreements rose by almost 50 per cent, to 1.35 million at end-2001.
Dobling av antallet giro betalt over internett fra 2000 til 2001 Antallet nettbankavtaler økte med nesten 50 prosent til 1,35 millioner avtaler ved utgangen av 2001.
The number of giros paid by means of net banks has doubled for two successive years, and 66 million giros were paid by this means in 2001.
To år på rad har det vært en dobling av antallet giro betalt gjennom nettbank og i 2001 ble 66 millioner giro betalt på denne måten.
At the same time, the number of giros submitted by mail dropped by 18 per cent from 2000 to 2001, with the result that 1.1 giros were paid by mail for every giro paid over the Internet in 2001.
Samtidig ble antallet giro sendt inn per brev redusert med 18 prosent fra 2000 til 2001, slik at det i 2001 ble betalt 1,1 giro pr brev for hver giro betalt over internett.
There was no change in the number of giros paid by phone, and a slight increase in the number of agreement-based giros (direct debits).
Det er ingen endringer i antallet giro betalt pr telefon, mens det er en svak økning i antallet avtalegiroer.
There was only a slight reduction in the number of giros presented at the counter from 2000 to 2001.
Det var bare en svak reduksjon i antallet giro i skranke fra 2000 til 2001.
In 2002, paying giros via PC/Internet will probably become the giro method most widely used by private persons.
I inneværende år vil sannsynligvis giro betalt via PC/internett overta som den mest brukte måten å betale giro på for privatpersoner.
Continued rise in the use of payment cards The number of payments made by card increased by 16 per cent from 2000 to 2001, to 446 million transactions, and card payments account for over half of all non-cash payments in Norway.
Fortsatt vekst i bruken av betalingskort Antallet betalinger med kort økte med 16 prosent fra 2000 til 2001 til 446 millioner transaksjoner, og kortbetalinger utgjør over halvparten av alle ikke-kontante betalinger i Norge.
The average value of purchases of goods and services by means of a bank card was NOK 350 in 2000, a reduction of about NOK 30 on the previous year.
Gjennomsnittsbeløpet for vare-/tjenestekjøp med bankkort var 350 kroner i 2000, en reduksjon på om lag 30 kroner fra året før.
Cash withdrawals The number of cash withdrawals in connection with purchases (cash-back) rose by 25 per cent from 2000 to 2001, and is now the most widely used means of withdrawal in Norway.
Kontantuttak Antallet kontantuttak ved varekjøp økte med 25 prosent fra 2000 til 2001, og dette er nå den mest brukte uttaksformen i Norge.
In 2001 cash was withdrawn with every third bank card payment.
Det ble i 2001 tatt ut penger ved hver tredje betaling med bankkort.
The amounts withdrawn were stable at an average of NOK 360, so the overall value of these withdrawals is limited.
Beløpet som tas ut ved hvert uttak er stabilt rundt 360 kroner i gjennomsnitt, så samlet verdi av disse uttakene er begrenset.
The number of ATM withdrawals rose slightly, while the average amount withdrawn rose to NOK 1 140.
Det var en svak økning i antallet minibankuttak, samtidig som det gjennomsnittlige beløpet økte til 1 140 kroner.
The number of withdrawals at the counter dropped by 12 per cent, and in terms of value, overall ATM withdrawals now amount to more than at-counter withdrawals, even though the average at-counter withdrawal is about NOK 4 260.
Antallet uttak i skranke falt med 12 prosent, og målt i verdi betyr nå uttak i minibank mer enn uttak i skranke, selv om det gjennomsnittlige uttaket i skranke er på om lag 4 260 kroner.
The public’s holdings of notes and coins In the past two years there has been a slight reduction in cash held by the public from NOK 43.9 billion in 1999 to NOK 42.9 billion in 2001.
Publikums beholdning av sedler og mynt Det har vært en svak reduksjon av kontantbeholdningen de siste to årene fra 43,9 milliarder kroner i 1999 til 42,9 milliarder kroner i 2001.
This represents a break with the steady increase in cash holdings that has pertained for the past 20 years.
Dette er et brudd i den jevne økningen i kontantbeholdningen som har vært de siste 20 årene.
The Report on Payment Systems is available in Norwegian on our website.
Rapporten er tilgjengelig på våre hjemmesider.
The printed version can also be ordered from Norges Bank.
Den kan også bestilles fra Norges Bank i trykt form.
Norges Bank Investment Management is today announcing new external active mandates for the Norwegian Government Petroleum Fund.
Norges Bank utlyser i dag nye oppdrag for ekstern aksjeforvaltning av Statens petroleumsfond.
We are now looking to appoint new external active mandates in five different regions: Europe, UK, Japan, Australia and Americas.
De nye oppdragene gjelder aktiv aksjeforvaltning i fem ulike regioner: Europa, Storbritannia, Japan, Australia og Amerika.
Deadlines for applications are 14th June 2002.
Søknadsfristen er 14.juni 2002.
+47 22 31 60 00 Mr Yngve Slyngstad, Head of Equities, tel.
22 31 60 00 Fagdirektør Yngve Slyngstad, tlf.
+44 207 968 2006
+44 207 968 2006
Interest rates were left unchanged at Norges Bank’s Executive Board meeting on 22 May.
Det ble ikke fattet vedtak om å endre renten på Norges Banks hovedstyremøte 22. mai.
On Tuesday, 28 May Norges Bank presented the report Financial Stability 1/2002.
Norges Bank la tirsdag 28. mai fram rapporten Finansiell stabilitet 1/2002.
Since the last report, the debt burden has increased in both the household and enterprise sectors, although at a more moderate pace than previously for enterprises.
Rapporten viser at husholdningenes og foretakenes gjeldsbelastning har økt siden forrige rapport, men i et mer moderat tempo enn tidligere for foretakene.
Nevertheless, the risk of substantial loan losses in banks is not considered to be higher in the short term due to sharp growth in household real disposable income, a high equity ratio in the enterprise sector and an improved economic outlook both internationally and in Norway.
Sterk vekst i realdisponibel inntekt i husholdningene, høy egenkapitalandel i foretakene og bedrede konjunkturutsikter internasjonalt og i Norge gjør at risikoen for store utlånstap i bankene likevel ikke vurderes som økt på kort sikt.
In the slightly longer term, persistently strong credit growth may lead to financial imbalances and increased credit risk.
På noe lengre sikt kan en vedvarende høy kredittvekst føre til finansielle ubalanser og økt kredittrisiko.
Mainland enterprises currently have a total debt burden on a par with the high levels seen at the end of the 1980s.
Fastlandsforetakene har i dag en samlet gjeldsbelastning på linje med de høye nivåene på slutten av 1980-tallet.
Growth in enterprise debt is still stronger than growth in value added.
Gjeldsveksten i foretakene er fortsatt sterkere enn veksten i verdiskapingen.
Banks' total lending to the exposed sector is considerably lower than to the sheltered sector.
Bankenes samlede utlån til konkurranseutsatt sektor er vesentlig lavere enn til skjermet sektor.
The high burden of debt in the sheltered sector means that these enterprises are dependent on solid earnings in the years ahead in order to service loans.
Den høye gjeldsbelastningen i skjermet sektor innebærer at foretakene er avhengige av en god inntjening i årene fremover for å kunne betjene lånene.
For the enterprise sector as a whole, the equity situation improved throughout the 1990s.
Egenkapitalsituasjonen for foretakssektoren samlet har bedret seg gjennom hele 1990-tallet.
The credit risk associated with loans to the enterprise sector is considered moderate.
Kredittrisikoen ved lån til foretakene vurderes som moderat.
There is less risk associated with lending to the household sector.
Lån til husholdningene er ikke like utsatt.
Although the household debt burden continues to rise sharply, it is on the whole lower than at the end of the 1980s.
Selv om husholdningenes gjeldsbelastning fortsatt stiger kraftig, er den samlet sett lavere enn på slutten av 1980-tallet.
However, there are considerable differences between various household categories.
Det er imidlertid betydelige forskjeller mellom grupper av husholdninger.
Low and middle income households have increased their debt burden and thus reduced their ability to withstand periods of interest rate increases or unemployment.
Gruppen med lavere og midlere inntekter har økt sin gjeldsbelastning og dermed fått redusert evne til å tåle perioder med renteøkninger eller arbeidsledighet.
On the whole, credit risk in connection with loans to the household sector is considered to be fairly low, which is underpinned by the high and rising share of mortgage-backed loans.
Samlet sett vurderes kredittrisikoen ved lån til husholdningene som relativt lav, noe som understøttes av at en høy og økende andel av lånene er gitt med pant i bolig.
Most large banks reduced lending growth in 2001.
De fleste store bankene reduserte utlånsveksten i 2001.
At the same time, overall capital adequacy improved.
Samtidig ble samlet kapitaldekning bedret.
Equity is high now compared with losses, especially compared with the situation at the beginning of the 1990s.
Egenkapitalen er nå høy i forhold til tapene, særlig sammenlignet med situasjonen på begynnelsen av 1990-tallet.
Estimates show that losses may increase considerably without causing any immediate risk to banks' financial strength.
Beregninger viser at tapene kan øke betydelig uten noen umiddelbar fare for bankenes soliditet.
On the whole, the outlook for financial stability is considered satisfactory.
Samlet sett vurderes utsiktene for finansiell stabilitet som tilfredsstillende.
+47 22 31 69 36).
22 31 69 36) kontaktes.
Share prices in the three main markets, the US, Europe and Japan, fell at the beginning of the quarter, but rose again towards the end of the quarter.
Aksjekursene i de tre hovedmarkedene USA, Europa og Japan falt i begynnelsen av kvartalet, men steg igjen mot slutten.
The return on the equity portfolio was 2.3 per cent.
Avkastningen på aksjeporteføljen var 2,3 prosent.
The return on the fixed income portfolio was -0.6 per cent, following the rise in bond yields in the US and Europe.
Renteporteføljen hadde negativ avkastning i kvartalet med -0,6 prosent, etter rentestigning i USA og Europa.
The first quarter return on the Petroleum Fund was -2.1 per cent, measured in NOK.
Målt i norske kroner var avkastningen på Petroleumsfondet i første kvartal -2,1 prosent.
The lower return in NOK is due to the appreciation of the krone against the currencies in the benchmark portfolio.
Lavere avkastning i kroner skyldes at kronekursen har styrket seg overfor valutaene som inngår i referanseporteføljen.
However, it is the return measured in terms of the currency basket that best expresses changes in the Fund's international purchasing power.
Det er imidlertid avkastningen målt i valutakurven som gir best uttrykk for utviklingen i fondets internasjonale kjøpekraft.
Therefore, it is most appropriate to use this figure for measuring the return.
Det er derfor mest relevant å bruke disse avkastningstallene.
The return on the Petroleum Fund’s ordinary portfolio in the first quarter of 2002 was 0.24 percentage point higher than the return on the benchmark portfolio defined by the Ministry of Finance.
I første kvartal 2002 var avkastningen på Petroleumsfondets ordinære portefølje 0,24 prosentpoeng høyere enn avkastningen på den referanseporteføljen som Finansdepartementet har definert.
The first quarter return on the Environmental Fund was 1.3 per cent measured in terms of the benchmark’s currency basket.
Miljøfondet hadde i første kvartal en avkastning på 1,3 prosent målt i referanseporteføljens valutakurv.
Norwegian and English versions of the report are available on www.nbim.no.
Kvartalsrapporten er lagt ut i norsk og engelsk versjon på www.nbim.no.
Norges Bank has decided to increase the interest rate on banks' deposits with Norges Bank, the sight deposit rate, by 0.50 percentage point with effect from Thursday, 4 July.
Norges Bank setter opp bankenes innskuddsrente i Norges Bank, foliorenten, med 0,50 prosentpoeng med virkning fra torsdag 4. juli.
The sight deposit rate and overnight lending rate will hence be 7.00 per cent and 9.00 per cent.
Foliorenten og D-lånsrenten er etter dette henholdsvis 7,00 prosent og 9,00 prosent.
Deputy Governor Jarle Bergo says that according to Norges Bank's overall assessment of the balance of risks, the probability that inflation two years ahead will be higher than 2½ per cent is greater than the probability that it will be lower.
Visesentralbanksjef Jarle Bergo sier at etter en samlet vurdering av risikobildet ser Norges Bank det som mer sannsynlig at inflasjonen på to års sikt blir høyere enn 2½ prosent enn at den blir lavere.
Interest rates were left unchanged at Norges Bank’s Executive Board meeting on 7 August 2002.
Det ble ikke fattet vedtak om å endre renten på Norges Banks hovedstyremøte 7. august.
Norges Bank’s key interest rate, the sight deposit rate, therefore remains at 7.0 per cent.
Norges Banks styringsrente, foliorenten, opprettholdes dermed på 7,0 prosent.
Speech by Governor Svein Gjedrem at a meeting hosted by Sparebank 1 at the University Center in Svalbard on 22 April 2004
Foredrag av sentralbanksjef Svein Gjedrem Sparebank 1, Svalbard 22. april 2004
The address is based on the assessments presented at Norges Bank's press conference following the Executive Board's monetary policy meeting on 21 April, Inflation Report 1/04 and on previous speeches.
Foredraget bygger på vurderingene gitt på Norges Banks pressekonferanse etter rentemøtet i hovedstyret 21. april, Inflasjonsrapport 1/04 og på tidligere foredrag.
In many countries, the conduct of monetary policy is delegated to the central bank.
Gjennomføringen av pengepolitikken er i mange land delegert til en sentralbank.
It influences their decisions concerning saving, investment, budgets and wages.
Det påvirker deres valg om sparing, investeringer, budsjetter og lønn.
Experience shows that there is no long-term trade-off between lower unemployment or stronger economic growth and higher inflation.
Erfaringene viser at vi i lengden ikke får lavere arbeidsledighet eller sterkere økonomisk vekst i bytte mot økt inflasjon.
The inflation target is such an anchor.
Inflasjonsmålet er et slikt anker.
There are several reasons why it is an advantage that inflation is higher than zero:
Det er av flere grunner en fordel at inflasjonen er høyere enn null:
The structure of the economy evolves over time.
Strukturen i økonomien er i utvikling.
Demand for labour with different qualifications changes.
Etterspørselen etter arbeidskraft med ulike kvalifikasjoner endrer seg.
With some inflation, relative wages can change without a fall in some nominal wages.
Med en viss prisvekst kan relative lønninger endres uten at noen nominelle lønninger faller.
Output will in some periods lie below long-term trend growth and in others above trend.
Produksjonen vil vekselvis ligge over og under den langsiktige trenden.
Stabilising output growth means seeking to maintain actual output near trend.
Å stabilisere utviklingen i produksjonen vil si å søke å holde den faktiske produksjonen nær trenden.
Since 1998, output growth has been low.
Siden 1998 har produksjonsveksten vært lav.
Growth stalled in winter 2002 and was well below capacity in the first half of 2003.
Veksten stoppet opp vinteren 2002 og vokste lavere enn kapasiteten i første halvår i fjor.
Growth in the Norwegian economy has since picked up.
Siden har veksten i norsk økonomi tatt seg opp.
Exchange rate fluctuation is a structural feature of open economies like Norway that have their own currency.
Det er et strukturelt trekk ved åpne økonomier som den norske - med egen valuta - at valutakursen svinger.
However, a krone that is stable - but too strong - also entails costs in the form of low activity.
Men en krone som er stabil - men for sterk - gir kostnader i form av lav aktivitet.
This may provide a basis for stable exchange rate expectations.
Det kan gi et grunnlag for stabile kursforventninger.
The bubbles in equity markets burst.
Boblene i aksjemarkedene brast.
US policy rates, which were sharply reduced at the beginning of the downturn, have subsequently been reduced further.
Renten i USA, som ble kraftig redusert da nedgangen startet, er siden satt ytterligere ned.
In recent weeks, short- and long-term rates have moved up somewhat.
De siste ukene har vi sett at korte og lange renter har tatt seg noe opp.
This primarily reflects increased confidence that the recovery in the US will be sustained since the situation in the labour market appears to have improved.
Dette reflekterer først og fremst økt tillit til at oppgangen i USA vil vedvare, etter at situasjonen i arbeidsmarkedet synes å bli bedre.
Both short and long rates, however, are still at historically very low levels among several of our trading partners.
Både korte og lange renter er likevel fortsatt på historisk sett svært lave nivåer hos flere av våre viktigste handelspartnere.
The economic situation in Norway was more favourable compared with the international trend for a long period, and wage growth was surprisingly high in 2002.
I norsk økonomi var konjunkturutviklingen lenge sterkere enn den internasjonale trenden, og lønnsveksten ble overraskende høy i 2002.
As a result, the interest rate differential against other countries was high.
Rentedifferansen mot utlandet ble derfor høy.
This had an impact on exchange rate developments.
Dette fikk virkninger for kursutviklingen.
In addition, special factors in the global economy led to a stronger krone than might have been expected from the higher interest rate differential alone.
Særskilte forhold i internasjonal økonomi førte dessuten til en sterkere krone enn en i utgangspunktet ville vente ut fra høyere rentedifferanse alene.
Over the past 18 months, developments in the interest rate differential between Norway and other countries appear to have had a particularly marked impact on our currency.
Det siste halvannet året ser det ut til at utviklingen i forskjellen mellom norske og internasjonale renter har hatt en særlig stor betydning for vår valuta.
Through 2003 and up to March 2004, the krone depreciated by about 15 per cent, measured by the import-weighted index I-44.
Gjennom 2003 og frem til mars i år svekket kronekursen seg med om lag 15 prosent, målt ved den importveide indeksen I-44.
Since the monetary policy meeting on March, the krone has appreciated again by about 3½ per cent.
Siden rentemøtet i mars har kronekursen styrket seg igjen med om lag 3½ prosent.
Inflation has edged up, but is still low.
Inflasjonen har tatt seg noe opp, men er fortsatt lav.
In March, inflation stood at 0.3 per cent.
I mars var inflasjonen 0,3 prosent.
Apart from some temporary, technical factors that may together account for 3-4 tenths of a percentage point, three main factors have contributed to explaining the substantial deviation from the inflation target:
Foruten enkelte midlertidige og tekniske forhold som kan summere seg til 3 - 4 tideler, er det særlig tre forhold som har bidratt til å forklare det betydelige avviket fra inflasjonsmålet.
First, the global downturn had considerable implications for the impact of interest-rate setting in Norway, via the exchange rate and other channels.
For det første fikk svikt i konjunkturene ute vesentlig betydning for hvordan vår rentesetting virket, blant annet via valutakursen.
In recent months, however, there have been signs of higher prices for imported goods.
De siste månedene har det imidlertid vært tegn til høyere priser på importvarer.
Clothing prices in particular slowed in March.
Spesielt prisfallet på klær avtok i mars.
Second, low external inflation and rapid shifts in the international division of labour have resulted in a fall in prices for imported goods and services.
For det andre har lav inflasjon ute og raske endringer i den internasjonale arbeidsdelingen ført til at prisene på importerte varer og tjenester har falt.
We have nonetheless observed that the fall in prices for clothing has been somewhat more subdued in Svalbard than on the mainland, partly due to the higher incidence of snowscooter apparel here.
Vi har likevel observert at prisfallet på klær har vært noe mindre på Svalbard enn på fastlandet de siste årene, noe som blant annet skyldes større innslag av skuterdress i klesskapene her.
Third, competition has probably increased in retail trade and other service sectors in Norway in recent years.
For det tredje har trolig konkurransen i varehandel og annen tjenesteyting i Norge blitt skjerpet de senere årene.
The establishment of new firms, changes in operating parameters and rationalisation in a number of industries may have contributed to this.
Nyetableringer, endrede rammebetingelser og effektivisering i flere næringer kan ha bidratt til dette.
In recent years, declining inflation has also been a feature in the other Nordic countries, where some of the same factors have played a role.
Også de øvrige nordiske landene har de siste årene opplevd avtakende inflasjon, hvor det i noen grad er de samme forhold som har gjort seg gjeldende.