natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Enterprises in the sheltered sector will attempt to pass on higher costs to households, and will be more successful in doing so the higher the level of activity is.
I skjermet sektor vil bedriftene søke å velte økte kostnader tilbake på husholdningene, og de vil lykkes bedre dess høyere aktivitetsnivået er.
In industries that are exposed to strong international competition, enterprises do not have this possibility.
I næringer som er utsatt for sterk utenlandsk konkurranse, har bedriftene ikke denne muligheten.
Furthermore, higher expenditure on public sector employment will have direct effects on labour market conditions.
Økte utgifter til offentlig sysselsetting vil i tillegg ha direkte innvirkning på arbeidsmarkedet.
A corresponding increase in household tax levels will normally not have as strong an effect in the labour market, partly because imports account for a fairly high share of private consumption and because some of the increase in taxes can be offset by reduced private saving.
En tilsvarende innstramming i husholdningenes skattenivå vil normalt ikke ha like sterke virkninger i arbeidsmarkedet, blant annet fordi det private forbruket i større grad er rettet mot import og fordi en del av skatteinndragningen kan motsvares av redusert privat sparing.
It does not appear likely that, over time, it will be possible to implement a policy involving a continued tightening for households through tax increases.
Det synes lite trolig at det over tid vil være mulig å gjennomføre en politikk med stadige innstramminger overfor husholdningene gjennom skatte- og avgiftsøkninger.
A substantial expansion of the public sector, in excess of the rate implied by trend growth in the economy, will thus normally entail a reallocation of resources from exposed to sheltered activities.
En vesentlig ekspansjon i offentlig sektor ut over det den underliggende veksten i økonomien tilsier, vil derfor normalt innebære en overføring av realressurser fra konkurranseutsatt til skjermet virksomhet.
What may be considered an appropriate size for the public sector is not given, and the demand for services from the public sector can change over time.
Det er ikke gitt hva som er den riktige størrelsen på offentlig sektor, og etterspørselen etter tjenester fra det offentlige kan endre seg over tid.
A strong and efficient public sector is an important element in the interplay in the economy that can contribute to higher growth and welfare.
En sterk og effektiv offentlig sektor er et viktig element i samspillet i økonomien som kan bidra til økt vekst og velferd.
However, the public sector also depends on private sector income growth, which may sustain revenues when petroleum activity no longer dominates the economy.
Imidlertid er også den offentlige sektoren avhengig av at det skapes verdier i næringslivet som kan holde inntektene oppe når oljevirksomheten ikke lenger dominerer økonomien.
The tradable goods sector is vulnerable.
Den konkurranseutsatte sektoren er sårbar.
Revenues fluctuate considerably and globalisation is on the rise.
Det er store svingninger i inntektene og globaliseringen tiltar.
Given the Norwegian economy's dependence on oil, there are risks associated with a further weakening of the basis for mainland business activity.
Med den oljeavhengigheten norsk økonomi allerede har, tar vi en risiko dersom vi svekker grunnlaget for fastlandets næringsliv ytterligere.
This implies that the growth in government budget expenditure normally should not exceed the trend rate of growth in the mainland economy.
Det tilsier at veksten i utgiftene i statsbudsjettet normalt ikke bør være større enn den trendmessige veksten i fastlandsøkonomien.
Studies carried out by the Moland Committee show that the central government will be facing considerable challenges when the post-war baby boom generation retires.
Utredningene foretatt av det såkalte "Moland-utvalget", viser at staten står overfor betydelige utfordringer når de store etterkrigskullene skal pensjoneres.
The implications of an ageing population for government finances will be fully evident before the end of the next decade.
De omstillingene som eldrebølgen vil innebære for statens finanser, vil melde seg med full styrke før det neste tiåret er omme.
The central government now has considerable surpluses as a result of the cash flow from petroleum activities.
Staten har nå store overskudd som følge av kontantstrømmen fra oljevirksomheten.
This cash flow reflects a transfer of wealth from oil and gas reserves to other investments.
Denne kontantstrømmen reflekterer en omplassering av formue fra olje og gass til andre plasseringer.
At the same time, the total future cash flow, which represents the central government's share of petroleum wealth, is highly uncertain.
Samtidig er den samlede fremtidige kontantstrømmen, som utgjør statens del av oljeformuen, svært usikker.
Oil prices fluctuate.
Oljeprisen svinger.
Developments in oil and gas production are also very uncertain.
Også utviklingen i produksjonen av olje og gass er svært usikker.
Chart 2.28 in the National Budget shows that the risk that oil production will fall by 50 per cent or more during the next ten years is about 10 per cent.
Det fremgår av figur 2.28 i Nasjonalbudsjettet at det er om lag 10 prosent risiko for at oljeproduksjonen faller med 50 prosent eller mer i løpet av de neste ti årene.
Many households and enterprises would have been willing to pay a substantial insurance premium to avoid such a high risk of income losses.
Mange husholdninger og bedrifter ville ha vært villige til å betale en betydelig forsikringspremie for å unngå en så stor risiko for inntektsbortfall.
The central government also has considerable wealth through its ownership of Norwegian companies.
Staten har også betydelig formue gjennom sitt eierskap i norske selskaper.
Revenues in many of these companies will depend on movements in the oil price, either directly in companies involved in oil activities or indirectly through the level of income and demand in Norway.
Inntektene i mange av disse selskapene vil være avhengig av utviklingen i oljeprisen, enten direkte i selskaper tilknyttet oljevirksomheten eller indirekte gjennom nivået på inntektene og etterspørselen i Norge.
Through the Government Petroleum Fund the central government will gradually accumulate a source of income that is not dependent on the oil price or the level of domestic activity.
Gjennom petroleumsfondet vil staten etter hvert bygge opp en kilde til inntekter som ikke er avhengig av oljeprisen eller aktivitetsnivået innenlands.
This will over time make government finances less vulnerable to fluctuations in the oil price and petroleum production.
Det vil over tid gjøre statsfinansene mindre sårbare overfor svingningene i oljeprisen og oljeproduksjonen.
The Government Petroleum Fund also plays an important role in the implementation of monetary policy.
Statens petroleumsfond spiller en viktig rolle også for gjennomføringen av pengepolitikken.
Through the Fund a large portion of the central government's foreign currency earnings from oil and gas is invested abroad.
Gjennom fondet blir en stor del av statens valutainntekter fra olje og gass investert i utlandet.
By investing these foreign currency earnings abroad, the balance in the krone market is maintained.
Ved at valutainntektene plasseres i utlandet, opprettholdes balansen i markedet for norske kroner.
The Petroleum Fund acts as a buffer against short-term fluctuations in petroleum revenues.
Petroleumsfondet skal virke som en buffer mot kortsiktige svingninger i oljeinntektene.
As a large share of petroleum revenues accrues to the state, swings in oil prices will primarily result in changes in allocations to the Fund.
Siden store deler av inntektene fra oljevirksomheten tilfaller staten, vil svingninger i oljeprisen primært resultere i endringer i avsetningene til fondet.
Since all of the Fund's capital is invested abroad, such changes will in principle not influence economic activity.
Fordi petroleumsfondet i sin helhet plasseres i utlandet, vil slike endringer i utgangspunktet ikke påvirke aktiviteten i økonomien.
If, however, short-term fluctuations in petroleum revenues were to be absorbed in the economy through fiscal policy, the exchange rate may become the buffer instead of the Petroleum Fund.
Dersom kortsiktige svingninger i oljeinntektene imidlertid skulle bli tatt inn i økonomien gjennom finanspolitikken, kan valutakursen bli buffer i stedet for petroleumsfondet.
The Petroleum Fund can curb the impact of oil prices on the krone exchange rate.
Petroleumsfondet kan dempe gjennomslag fra oljeprisen til kronekursen.
A substantial change in petroleum wealth, however, may induce Norwegian and foreign investors to shift their portfolios to or from Norway because the prospects for the Norwegian economy have changed.
En vesentlig endring i oljeformuen kan imidlertid føre til at norske og utenlandske investorer flytter sine plasseringer fra eller til Norge fordi fremtidsutsiktene for norsk økonomi er endret.
Such portfolio shifts influence the krone exchange rate.
Slike porteføljeskift påvirker kronekursen.
Hence, even if budgetary policy remains firm and the domestic use of petroleum revenues remains unchanged in the short term, it is difficult to prevent substantial changes in the oil price from having some effect on the Norwegian economy through changes in the krone exchange rate or in household demand.
Selv om budsjettpolitikken ligger fast og den innenlandske anvendelsen av petroleumsinntektene er uendret på kort sikt, er det på denne bakgrunn vanskelig å unngå at store endringer i oljeprisen i noen grad slår inn i norsk økonomi gjennom endringer i kronekursen eller i husholdningenes etterspørsel.
These price changes, however, seldom occur and should not be an obstacle to long periods of exchange rate stability.
Slike prisendringer inntreffer imidlertid sjelden og burde ikke være til hinder for lange perioder med stabilitet i valutakursen.
The estimates are also based on a real growth in general government spending of about 2 per cent the next two years, ie approximately on a par with trend growth in mainland GDP.
Anslag på regnskap for 1999 viser en underliggende realvekst i statsbudsjettets utgifter på om lag 11/2 prosent, hovedsakelig som følge av tilleggsbevilgninger i forbindelse med Revidert nasjonalbudsjett.
On average, during the last four years the underlying growth in central government expenditure has been 11/4 percentage points higher than projected.
Også veksten i samlet offentlig forbruk har de siste årene vært høyere enn anslått på forhånd.
A stronger stimulus from fiscal policy than proposed in the budget bill would intensify pressures in sheltered sectors.
Den underliggende realveksten i statsbudsjettets utgifter anslås til 21/2 prosent i forhold til anslag på regnskap for 1999.
Possible environmental criteria were discussed in the National Budget for 2000, and the conclusion was that initially, the most realistic alternative is to use criteria linked to environmental reporting and environmental certification.
I Nasjonalbudsjettet 2000 ble mulige miljøkriterier drøftet, og det ble konkludert med at det i første omgang var mest realistisk å benytte kriterier knyttet til miljørapportering og miljøsertifisering.
The regulation that governs the Petroleum Fund was changed with effect from 1 January 2000 to provide for the establishment of an environmental fund.
Forskriften for Petroleumsfondet ble endret med virkning fra 1. januar i år for å gi hjemmel for opprettelsen av et miljøfond.
The Ministry of Finance is responsible for the management of the environmental fund.
Finansdepartementet har ansvaret for forvaltningen av miljøfondet.
This means that the Ministry is responsible for defining the fund's objective, establishing an investment strategy that is consistent with this objective and drawing up guidelines for the management of the fund.
Det innebærer at departementet er ansvarlig for å definere et formål for fondet, en investeringsstrategi som er konsistent med dette formålet og retningslinjer for forvaltningen av fondet.
In its letter of 16 March 1999, Norges Bank provided a general assessment of the consequences of basing an investment strategy on special environmental considerations.
I brev av 16. mars 1999 drøftet Norges Bank på generelt grunnlag konsekvensene av å legge spesielle miljøhensyn til grunn for valg av investeringsstrategi.
This means that the guidelines must define an investment universe, a benchmark portfolio and establish limits for deviations from this portfolio.
Det betyr at retningslinjene må definere et investeringsunivers, en referanseportefølje samt grenser for avvik fra denne porteføljen.
The guidelines must also establish rules for updating the investment universe and benchmark portfolio.
I tillegg må det lages regler for hvordan investeringsunivers og referanseportefølje skal oppdateres over tid.
A thorough evaluation of the environmental fund's results will be conducted at the end of a three-year period.
Det skal etter planen gjennomføres en grundig evaluering av miljøfondets resultater etter tre år.
The National Budget for 2000 stressed that the guidelines for the environmental fund should remain virtually unchanged during this period in order to simplify the evaluation.
I Nasjonalbudsjettet 2000 ble det understreket at retningslinjene for miljøfondet bør ligge mest mulig fast i denne perioden for å gjøre evalueringen enklere.
In the opinion of Norges Bank, this should mean that there are no changes either in the environmental criteria used or in the countries included in the environmental fund during the evaluation period.
Norges Bank mener at dette blant annet bør innebære at en i evalueringsperioden ikke gjør endringer i valget av miljøkriterier og i hvilke land som inngår i miljøfondet.
Investment universe
Investeringsunivers
When the environmental criteria have been established, individual companies must be assessed in relation to these criteria.
Når listen over de miljøkriterier en ønsker å bruke er definert, må de enkelte bedriftene vurderes opp mot disse kriteriene.
This requires knowledge of the individual company's operations.
Det krever at en har kunnskap om hver enkelt bedrifts virksomhet.
Gathering this type of information requires extensive resources.
Det er en svært ressurskrevende oppgave å samle inn slik informasjon.
Therefore, it is necessary to limit the environmental fund's investment universe considerably compared with the existing investment universe of the Petroleum Fund (which comprises more than 20 000 companies in 28 countries).
Det er derfor nødvendig å avgrense investeringsuniverset til miljøfondet betydelig sammenliknet med det investeringsuniverset som i dag gjelder for Petroleumsfondet (som er mer enn 20.000 bedrifter i 28 forskjellige land).
One way of doing this is to start with the companies that are included in the Petroleum Fund's equity benchmark portfolio.
En måte å gjøre dette på er å ta utgangspunkt i de bedriftene som inngår i Petroleumsfondets aksjereferanseportefølje.
This portfolio contains less than 2 000 companies in 21 countries.
Det er i underkant av 2.000 bedrifter i 21 land.
In some of these countries, however, company information is currently insufficient to justify the application of environmental criteria.
Men i noen av disse landene har en for tiden ikke tilstrekkelig informasjon om bedriftene til å kunne anvende miljøkriterier på en forsvarlig måte.
This is particularly true in Asian countries.
Det gjelder særlig de asiatiske landene.
This means that initial efforts at establishing environmental guidelines must be focused on the companies that make up the Petroleum Fund's benchmark indices in Europe, the US and Canada.
Det betyr at en i første omgang må konsentrere arbeidet med miljøretningslinjer om de bedriftene som inngår i fondets referanseindekser i Europa og Amerika.
In addition, environmental reporting and environmental certification are not especially common in some industries, such as service industries.
I tillegg kommer at miljørapportering og miljøsertifisering ikke er særlig utbredt i enkelte næringer (som for eksempel tjenesteytende næringer).
As a consequence, these industries' share in the environmental fund would be small, since few companies would have satisfied the criteria.
Disse næringene ville følgelig fått en lav andel i miljøfondet siden det ville være få bedrifter som hadde passert kriteriene.
To solve this problem, the environmental criteria will only be applied to those industries that have the greatest environmental problems.
For å løse dette problemet er det lagt opp til at miljøkriteriene bare skal anvendes i de næringene hvor miljøproblemene antas å være størst.
All companies in other industries will be included in the environmental fund.
Fra de andre næringene vil alle bedriftene inkluderes i miljøfondet.
When a decision has been made about how the environmental criteria are to be interpreted and to which industries they should be applied, a list of companies that meet the environmental criteria can be prepared.
Når en har bestemt hvordan miljøkriteriene skal tolkes og i hvilke næringer de skal anvendes, vil en kunne lage en liste over bedrifter som passerer miljøkriteriene.
This list will represent the environmental fund's investment universe in the countries concerned and will provide the basis for constructing the fund's benchmark portfolio.
Denne listen vil representere miljøfondets investeringsunivers i de aktuelle landene, og samtidig være utgangspunkt for konstruksjonen av miljøfondets referanseportefølje.
Benchmark portfolio
Referanseporteføljen
The benchmark portfolio has two important functions in connection with the management of the environmental fund.
Referanseporteføljen har to viktige funksjoner i forvaltningen av miljøfondet.
In addition to reflecting the investment strategy, the benchmark portfolio shall also be used to assess the management of the fund.
I tillegg til å reflektere investeringsstrategien skal referanseporteføljen også brukes til å vurdere hvordan forvaltningen gjennomføres.
Therefore, it is important that this portfolio is constructed on the basis of clear, objective criteria.
Det er derfor viktig at denne porteføljen er konstruert ut fra klare og objektive kriterier.
The regional distribution is based on the Fund's objective, which is to maximise long-term international purchasing power.
Ved valg av regionsfordeling har en tatt utgangspunkt i fondets formål som er å maksimere internasjonal kjøpekraft på lang sikt.
The weighting is primarily based on GDP in the different regions, although Norway's imports from these regions have also been taken into account.
Ved fastsettelsen av vektene har en lagt mest vekt på verdiskapningen (BNP) i de ulike regionene, men en har også tatt hensyn til størrelsen på Norges import fra disse regionene.
The Fund's equity benchmark portfolio will be rebalanced each quarter.
Det er videre lagt opp til at fondets aksjereferanseportefølje skal rebalanseres hvert kvartal.
This means that the regional weights will change during the quarter, in step with market developments, but that the weights will revert to 50/30/20 at the beginning of each quarter.
Det betyr at regionsvektene gjennom kvartalet endres i takt med markedsutviklingen, men at de ved inngangen til hvert kvartal settes tilbake til 50/30/20.
The regional distribution of the environmental fund's benchmark portfolio will depend on which countries are included.
Regionsfordelingen i miljøfondets referanseportefølje vil avhenge av hvilke land som skal inngå.
As long as these countries are not included in the environmental fund, the regional distribution in the fund's benchmark portfolio may be adjusted in two ways.
Så lenge disse landene holdes utenfor miljøfondet, kan regionsfordelingen i fondets referanseportefølje justeres på to måter.
Table 1 presents the regional distribution resulting from the two alternatives.
Tabell 1 viser hvilke regionsvekter de to alternativene vil gi:
Table 1: Regional distribution for the environmental fund, when Asia and Oceania are not included
Tabell 1 Regionsfordeling for miljøfondet når Asia og Oseania ikke er med.
Same relative increase
Samme relative økning
Same absolute increase
Samme absolutte økning
62.5%
62,5%
US and Canada
Amerika
37.5%
37,5%
Asia and Oceania
Asia og Oseania
Table 1 shows that the two methods result in regional distributions that are fairly similar.
Tabell 1 viser at de to prinsippene gir relativt like regionsvekter.
To simplify, we suggest using the method of equal absolute increases.
For enkelhets skyld vil vi anbefale å benytte metoden med like store absolutte økninger.
When the regional distribution for the environmental fund's benchmark portfolio has been established, the next question is how these weights should be changed over time.
Når regionsvektene til miljøfondets referanseportefølje er fastlagt, må det bestemmes hvordan disse vektene skal endres over tid.
There are two main alternatives.
Det er særlig to hovedalternativer som er aktuelle.
The first is to employ the same principles used by the Petroleum Fund i.e. regional weights are reset to reflect the original distribution at the beginning of each quarter.
Det første er å benytte de samme prinsippene som for Petroleumsfondet der regionsvektene ved inngangen til hvert kvartal settes tilbake til den opprinnelige fordelingen.
The second alternative is not to rebalance the regional weights, but to allow them to change in step with market developments in the two regional portfolios.
Det andre alternativet er å ikke rebalansere regionsvektene, men heller la de endres i takt med markedsutviklingen i de to regionsporteføljene.
One argument in favour of the second alternative is that the costs involved in rebalancing the weights will probably be greater for the environmental fund than for the Petroleum Fund.
Et argument for det siste alternativet er at kostnadene ved rebalansering trolig vil være større for miljøfondet enn for Petroleumsfondet.
There are three reasons for this.
Det er tre årsaker til det.
First, it is not as practical to use futures contracts to change exposure in the environmental fund.
For det første er det ikke like hensiktsmessig å bruke futureskontrakter til å endre eksponeringen i miljøfondet.
This is because the use of environmental criteria will result in greater deviations between the market exposure achieved through futures and the market exposure actually preferred.
Det har sammenheng med at bruk av miljøkriterier vil medføre større avvik mellom den markedseksponeringen en oppnår gjennom futureskontraktene og den markedseksponeringen en faktisk ønsker.
The more major companies in each market that are excluded from the environmental fund's benchmark portfolio, the greater the problem will be.
Dette problemet øker desto flere av de større selskapene i hvert enkelt marked som ekskluderes fra miljøfondets referanseportefølje.
Second, there will not be regular capital transfers into the environmental fund.
For det andre vil det ikke være jevnlig tilførsel av midler til miljøfondet.
This means that in connection with rebalancing, it will be necessary to sell some shares at the same time that others are purchased.
Det betyr at det ved rebalansering må selges noen aksjer samtidig som andre kjøpes.
This can lead to major transaction costs over time.
Dette kan over tid gi store transaksjonskostnader.
In the Petroleum Fund, the transfer of new capital will make it easier to purchase the securities needed without necessarily selling other securities.
For Petroleumsfondet vil tilførselen av nye midler gjøre det enklere å kjøpe de verdipapirene en trenger uten at det en nødvendigvis må selge andre verdipapirer.
This will reduce the number of transactions as well as the management costs.
Dette vil redusere antall transaksjoner og dermed også kostnadene ved forvaltningen.
Finally, the cost of rebalancing the environmental fund will be high because it will be more difficult to effect transactions without using brokerage firms.
Den siste årsaken til at kostnadene ved rebalansering av miljøfondet vil være høye er at en ikke vil ha samme mulighet til å foreta transaksjonene utenfor meglerapparatet.