natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The population decrease will also lead to lower production.
Samtidig vil befolkningsnedgangen også føre til redusert produksjon.
An epidemic can thereby result in both a negative supply-side shock and a negative demand shock.
En epidemi kan dermed resultere i både et negativt tilbudssidesjokk og et negativt etterspørselssjokk.
The third reason for an increase in the death rate may be a combined crisis.
Den tredje årsaken til økt dødelighet kan være en kombinert krise.
Lack of nutrition over a long period weakens the immune system and increases vulnerability to disease.
Langvarig underernæring gir et redusert immunforsvar og økt sårbarhet for sykdommer.
This may contribute to amplifying the original shock and the death rate then becomes what we economists would call an endogenous variable.
Slike forløp kan bidra til å forsterke det opprinnelige sjokket og dødeligheten blir dermed det økonomer vil kalle (og med fare for å bli sitert i Dusteforbundet) en økonomiendogen størrelse.
Chart 8 shows inflation (red) and the death/birth rate (blue).
Figur 8 viser inflasjon (rød) og dødsfall per fødsel (blå).
As you can see, the inflation episode during the Great Nordic War does not coincide with any significant changes in the death rate.
Vi ser at inflasjonsepisoden under den store nordiske krig ikke sammenfalt med noen betydelige endringer i dødeligheten.
The period of inflation at the beginning of the 1740s, on the other hand, does coincide with a period when the death rate was very high.
Inflasjonsperioden på begynnelsen av 1740-tallet går derimot sammen med en periode med svært høy dødelighet.
I will now turn to the two periods where the price level shifted.
Jeg skal nå se på de to periodene med skift i prisnivået.
During the Seven Years' War, the death rate remained stable.
Under 7-års krigen ligger dødeligheten stabil.
During the Napoleonic wars, on the other hand, the death rate rose sharply, particularly in the years 1809 and 1812.
Det er særlig årene 1809 og 1812 som er ille.
The relationship between price changes and demographic variables is not clear.
Sammenhengen mellom prisendringer og demografiske variable er uklar.
It is a little easier to interpret the relationship between price changes and meteorological variables.
Det er litt enklere å tolke sammenhengen mellom prisendringer og meteorologiske variable.
Low temperatures will normally result in poor harvests, which in turn lead to a reduction in supply and higher prices.
Lave temperaturer vil normalt gi dårligere avlinger som igjen gir redusert varetilbud og økte priser.
Per Øyvind Nordli from the Norwegian Meteorological Institute (www.met.no) has reconstructed annual averages for spring and summer temperatures in Trøndelag, central Norway (Nordli 2004).
Per Øyvind Nordli fra Meteorologisk institutt (met.no) har rekonstruert årlige gjennomsnitt for vår- og sommertemperaturene i Trøndelag (Nordli 2004).
Unfortunately, temperatures for the period 1708-09 are not available.
Dessverre mangler temperaturopplysninger om perioden 1708-09.
We have therefore used data compiled by Keith Briffa at the Climatic Research Unit in Norwich for this period.
For denne perioden har vi derfor benyttet data fra Keith Briffa ved Climatic Research Unit i Norwich, Storbritannia.
He has published annual data on temperatures back to 1400.
Han har publisert årlige temperaturdata tilbake til 1400.
(Briffa's website: http://www.cru.uea.ac.uk/cru/people/briffa/)
(Briffas hjemmeside: http://www.cru.uea.ac.uk/cru/people/briffa/)
The years 1708-09 were very cold compared with the norm based on the period 1961-90.
Årene 1708-09 var svært kalde sammenliknet med normalen basert på perioden 1961-90.
Earl J. Hamilton writes in his book on price developments in Spain from 1650 to 1800: "The upheaval [in prices] was due largely to the occurrence in 1708-09 of one of the most frigid winters that Europe has ever experienced.
Hamilton skriver i sin bok om prisutviklingen i Spania fra 1650 til 1800: "The upheaval [in prices] was due largely to the occurrence in 1708-09 of one of the most frigid winters that Europe has ever experienced.
The cold wave in December-January damaged vineyards, killed young animals, froze growing grain, and irreparably injured fruit and nut trees".
The cold wave in December-January damaged vineyards, killed young animals, froze growing grain, and irreparably injured fruit and nut trees".
(Hamilton 1969, page 143) This indicates that the price shock was due to a negative supply-side shock.
(Hamilton 1969, side 143) Dette indikerer at prissjokket skyldes et negativt tilbudssidesjokk.
How does this tally with the increase in the death rate in this period?
Hvordan stemmer dette med den økte dødeligheten i denne perioden?
Former Director General of the National Archives, John Herstad, discusses the 1740 crisis in detail in his book on the corn monopoly.
Tidligere riksarkivar John Herstad har i sin bok om kornmonopolet (Herstad 2000) drøftet krisen i 1740 inngående.
He shows that crops had already begun to fail around 1735.
Han påviser at avlingene begynte å svikte allerede rundt 1735.
The crisis gradually deepened as the population was forced to eat seed corn.
Gradvis forverret krisen seg fordi befolkningen ble tvunget til å tære på såkornet.
The crisis was full-blown by autumn 1739.
Krisen slo til for fullt fra høsten 1739.
Long-term lack of nutrition, as we know, weakens the immune system.
Langvarig underernæring gir som kjent et svekket immunforsvar.
It therefore comes as no surprise that there were also reports of large-scale epidemics in parts of the country during the crisis.
Det er derfor ikke overraskende at det under denne krisen også rapporteres om betydelige epidemier i deler av landet.
Some contemporary commentators also saw the clear connection between crop failure and epidemics.
Også i samtiden så enkelte den klare sammenhengen mellom avlingssvikten og epidemiene.
Let us look more closely at changes in temperatures during the last two episodes.
La oss nå se nærmere på temperaturutviklingen under de to siste episodene.
During the Seven Years' War, the temperature remained stable.
Under 7-års krigen er temperaturen stabil.
During the Napoleonic Wars, 1812 was a year of particularly low temperatures.
Under Napoleonskrigen utmerker 1812 seg som et år med svært lave temperaturer.
This is perhaps the most famous year of famine in Norwegian history.
Dette er kanskje det mest kjente uåret i norsk historie.
Food shortages were exacerbated by the British blockade.
Matmangelen ble ytterligere forsterket av den britiske blokaden.
1809 was a year when the death rate was higher than in 1812.
1809 var et år hvor dødeligheten var høyere enn i 1812.
Although 1809 and 1812 were both years when crops failed during the British blockade, 1812 was probably the worse of the two.
Både 1809 og 1812 var år med dårlige avlinger og britisk blokade, men året 1812 var nok det verste av de to.
Why then was the death rate highest in 1809?
Hvorfor var likevel dødeligheten størst i 1809?
The reason is probably related to the war with Sweden.
Årsaken ligger trolig i krigen mot Sverige.
Military camps of that time were not examples of the best hygienic conditions.
Den tids militærforlegninger var ikke preget av de beste hygieniske forhold.
This led to the spread of a severe epidemic of dysentery (Hodne and Grytten 2000).
Dette førte til spredning av en betydelig dysenteriepidemi (Hodne og Grytten 2000).
The Norwegian economy was exposed to shocks that influenced prices.
Norsk økonomi ble utsatt for sjokk som påvirket prisene.
Which leads us to the next question: are developments in Norway particular to Norway, or do we largely follow international trends?
Et naturlig oppfølgingsspørsmål er om utviklingen i Norge er spesiell, eller om vi i hovedsak følger internasjonale trender?
Chart 12 shows inflation in Norway (red) and England (blue).
Figur 12 viser henholdsvis norsk (rød) og engelsk (blå) inflasjon.
As you can see, price developments have been surprisingly similar in the two countries.
Vi ser at prisutviklingen har vært forbausende lik i de to landene.
The 1708-09 episode stands out for both countries.
Episoden 1708-09 er en markert episode for begge land.
The overall picture around 1740 is not as clear.
Sammenhengen rundt 1740 er ikke like klar.
It would appear that price changes in England occur somewhat earlier than price changes in Norway.
Det kan se ut som om endringer i engelske priser inntreffer noe tidligere enn endringer i norske priser.
Ole Feldbæk, a Danish historian, also points out that price developments in the Nordic countries are influenced by developments in the rest of Europe (Feldbæk 1998, page 91): "sudden increases in the price of grain could be due to a poor harvest.
At prisutviklingen i Norden henger sammen med det som skjer eller i Europa er også noe den danske historikeren Ole Feldbæk påpeker i Danmark-Norges historie (Feldbæk 1998, side 91).
But political events could also affect prices.
Men politiske begivenheder kunne også påvirke priserne.
Thus the sharp rise in prices in 1740 was the result of the grain stocks purchased by Fredrik II of Prussia to supply food for his army at the outbreak of the Austrian War of Succession."
Dyrtiden i 1740 skyldtes således de kornopkøb, Fredrik 2. af Preussen foretog til sin hærs magasiner ved udbrudet af Den østrigske Arvefølgekrigen."
Although, as we have seen, Fredrik II cannot be given sole blame for the rise in prices, it is not unreasonable to claim that his purchases of grain contributed.
Som vi har sett kan nok ikke Fredrik den 2. alene lastes for prisstigningen, men at kornoppkjøpet har bidratt er ikke urimelig.
I will now turn to the Seven Years' War and the Napoleonic wars.
Jeg skal nå se nærmere på 7-års krigen og Napoleonskrigen.
During the Napoleonic wards, however, there was a significant difference between the two countries.
Under Napoleonskrigen er det derimot en betydelig forskjell.
We have found several features that these inflation episodes have in common.
Vi har så langt funnet flere fellestrekk for inflasjonsepisodene.
It would appear that the economy has been affected by one or more supply-side shocks.
Det ser ut til at økonomien er blitt rammet av ett eller flere tilbudssidesjokk.
The big question here is why reversion occurred in the first two episodes but not in the last two.
Det store spørsmålet nå er hva som har ført til tilbakevending i de to første episodene men ikke i de to siste.
Let us turn to the Seven Years' War first.
La oss først se nærmere på 7-årskrigen.
This was to some extent a European war between Prussia and the old great powers.
Dette var delvis en europeisk krig mellom Preussen og de gamle stormaktene.
They tried to divide the newly established Prussia, but without success.
De forsøkte å splitte opp det nyetablerte Preussen, men mislyktes.
Denmark-Norway did not take an active part in the Seven Years' War, but since English and French ships attempted to capture neutral merchant ships, the state was obliged to engage in armed neutrality in cooperation with Sweden.
Danmark-Norge deltok aldri aktivt i 7-årskrigen, men siden både engelske og franske skip forsøkte å kapre nøytrale handelsskip, ble staten tvunget til å bygge ut et betydelig nøytralitetsvern i samarbeid med Sverige.
This was a costly affair.
Dette var ikke en billig affære.
Another costly episode occurred towards the end of the War.
Mot slutten av krigen inntreffer nok en kostbar episode.
In January 1761, Czarina Elizabeth died and her nephew, Peter of the House of Gottorp, became czar of Russia.
I januar 1761 dør tsarina Elizabeth av Russland og nevøen, den gottorpske hertug Peter blir ny tsar.
The House of Gottorp and the Danish royal house (the Oldenburgers) had been in conflict for a long time.
Huset Gottorp og det danske kongehus (Oldenburgerne) har i lang tid vært i konflikt.
War was averted at the last minute when Peter was assassinated and was succeeded by Catherine (the Great), who called off the attack.
I siste liten fører en palassrevolusjon i Russland, hvor tsar Peters kone Catharina (den store) tar makten, til at fremmarsjen blir avbrutt og krigen avverget.
Chart 14 shows developments in state finances during the Seven Years' War.
Figur 14 viser utviklingen i statsfinansene under 7-årskrigen.
State expenditure was more than doubled in the course of only a few years.
I løpet av noen få år ble statsutgiftene mer enn fordoblet.
With no immediate tax revenues to meet this expenditure, state debt soared.
De var ikke umiddelbart skattefinansiert og statsgjelden ble mangedoblet.
Note that the increase was in particular a result of the last phase when troops were mobilised against Russia.
Legg merke til at det særlig er den siste fasen med mobiliseringen mot Russland som fører til økningen.
The authorities tried to bolster crumbling state finances by raising taxes.
Myndighetene forsøkte å rette opp de skakkjørte statsfinansene gjennom å øke skattene.
In 1762, a regulation imposing an extra tax was issued, specifically to cover burgeoning state debt and military expenditure.
I 1762 ble det skrevet ut en forordning om ekstraskatt begrunnet nettopp med den tyngende statsgjelden og rustningsutgiftene.
All inhabitants above the age of 12 were required to pay 1 riksdaler per year in tax, a poll-tax that Margaret Thatcher also tried to use towards the end of her reign as prime minister, but without success.
Alle innbyggere over 12 år skulle betale 1 riksdaler i året i skatt, en såkalt koppskatt som Margaret Thatcher også forsøkte seg på i sluttfasen av sin periode, men mislykkes.
(Economic theory likes poll-taxes since they do not influence behaviour and are economically effective.)
(Økonomisk teori liker slike koppskatter fordi de ikke er påvirker tilpasningen og er økonomisk effektive.
This was a very high tax burden that resulted in widespread discontent in Norway.
Dette var en svært høy skattebyrde som førte til stor misnøye i Norge.
The Danes paid in their taxes to the King, but the Norwegians were far more reluctant taxpayers.
Kongen fikk inn skatten i Danmark, men nordmennene var dårlige skattebetalere.
The episode in the 1740s did not have a significant impact on state finances.
Vi kan i parentes bemerke at episoden på 1740-tallet ikke påvirket statsfinansene nevneverdig.
Banknotes were introduced in Denmark-Norway during a short-lived attempt by the industrialist Jørgen Thor Møhlen in Bergen in 1695.
Pengesedler ble introdusert i Danmark-Norge gjennom et kortvarig forsøk i regi av Jørgen Thor Møhlen i Bergen i 1695.
Møhlen was inspired by the establishment of the first bank of issue in England, the Bank of England, the previous year (1694).
Industrimannen Jørgen Thor Møhlen var rimeligvis inspirert av at England fikk sin seddelbank året før (i 1694) gjennom etableringen av Bank of England.
Banknotes were again issued to finance the Great Nordic War (1709-1720).
Sedler ble på nytt utstedt for å finansiere den store nordiske krig (1709-1720).
These banknotes were also withdrawn a few years after the end of the War.
Også disse sedlene ble trukket tilbake igjen i løpet av noen år etter at krigen var slutt.
In 1737 the newly established Kurantbanken, Denmarks' first bank, began to issue banknotes.
I 1737 begynte den nyopprettede Kurantbanken å utstede sedler.
The bank was originally privately owned and was intended to provide short-term loans to business and industry.
I utgangspunktet var banken privat eiet og skulle bare gi kortsiktige lån til næringslivet.
It was proclaimed that the bank would be independent of the state and of state intervention.
Det ble proklamer at banken skulle være "uavhengig av staten og statlige indgrep".
However, Kurantbanken gradually became an instrument used to finance state debt.
Gradvis ble imidlertid Kurantbanken et instrument for finansiering av statsgjelden.
In 1757, the redemption obligation was removed while banknotes became the only form of legal tender.
I 1757 ble innløsningsplikten opphevet samtidig som sedlene ble tvunget betalingsmiddel.
Thus, the printing press was free to roll.
Dermed kunne seddelpressen løpe.
The number of banknotes in circulation increased considerably from this point on and throughout the war.
Vi ser at seddelmengden øker betydelig fra dette tidspunktet og gjennom hele krigen.
When the number of notes in circulation triples in just a few years, there will obviously be consequences.
En tredobling av seddelmengden i løpet av noen få år må få konsekvenser.
In 1762, the smallest denomination of banknote issued was reduced from ten to one riksdaler, and in 1773, Kurantbanken was taken over by the state.
I 1762 ble minste utstedte seddelvalør redusert fra ti til en riksdaler og i 1773 ble Kurantbanken overtatt av staten.
Inflation at the beginning of the Seven Years' War was an international phenomenon.
Inflasjonen i begynnelsen av 7-års krigen var et internasjonalt fenomen.
Normally, prices would have reverted to their original level after a few years, but on this occasion tax revenues were not sufficient to finance state expenditure.
Normalt ville prisene ha returnert til det opprinnelige nivået etter noen år, men ved denne episoden var ikke skatteinnkreving tilstrekkelig til å finansiere statens utgifter.
Active use was made of the printing press, and a shift in price level was inevitable.
Seddelpressen ble aktivt brukt og skiftet i prisnivå var et faktum.
In this case (in contrast to the situation following the Great Nordic War), banknotes were not withdrawn in the years following the war.
I dette tilfellet (i motsetning til etter den store nordiske krig) fant det ikke sted noen sanering av seddelbeholdningen i årene etter krigen.
The Napoleonic Wars also required substantial state expenditure, which was financed by printing money.
På samme måte som 7-års krigen førte også Napoleonskrigen til betydelige statlige utgifter som ble finansiert ved å la seddelpressen løpe.
The chart shows how both the supply of banknotes and the price level increased.
Figuren viser hvordan både seddelmengden og prisnivået økte.
The number of banknotes in circulation was now completely out of control.
Nå kom seddelmengden helt ute av kontroll.
Ole Feldbæk writes (Feldbæk 1998, page 334) that "There was no other option than to let the printing press roll at increasing speed.
Ole Feldbæk skriver i Danmark-Norges historie (Feldbæk 1998, side 334) at "Tilbage stod kun at lade seddelpressen arbejde stadig hurtigere.
In the period from the last year of peace in 1806 up to the peak price year of 1812, prices increased 11-fold.
I perioden fra det siste fredsåret i 1806 til pristoppen i 1812 økte prisene til det 11-dobbelte.
Even though most people suffered as a result of rising prices, some made a profit.
Selv om de fleste led under en slik prisutvikling var det noen som tjente på det.
For borrowers, the real value of their debt decreased.
De som hadde tatt opp lån fikk redusert realverdien av gjelda.
One example was the fishermen in Nordland, northern Norway, who were in debt to merchants in Bergen.
Et eksempel er fiskerne i Nordland som hadde satt seg i gjeld til kjøpmenn i Bergen.
The Nordland debt had been an important element in the Norwegian economy, with roots going back as far as the late Middle Ages.
Dette hadde vært et viktig forhold i norsk økonomi med røtter tilbake til senmiddelalderen.
Hyperinflation reduced the importance of the Nordland debt.
Med hyperinflasjonen mistet nordlandsgjelda sin betydning.
When economists are trying to express themselves in more popular terms, they often refer to the internal and external value of money.
Økonomer, når de skal være folkelige, snakker ofte om pengenes indre og ytre verdi.
The internal value of money expresses purchasing power in relation to the country's own goods and services, while the external value expresses international purchasing power.
Pengenes indre verdi uttrykker kjøpekraften for landets egne varer og tjenester, mens den ytre verdi uttrykker pengenes internasjonale kjøpekraft.
We have seen that the internal value of money was eroded due to (hyper)inflation, but its external value also dwindled.
Vi har sett at pengenes indre verdien gikk tapt gjennom (hyper) inflasjonen, men også pengenes ytre verdi gikk tapt.
Chart 17 shows the exchange rate for the Danish kurant against the silver-based hamburger banco.
Figur 17 viser kursen på dansk kurant mot den sølvbaserte Hamburger Banco.
The parity rate was set at 125.
Pari kurs var satt til 125.
Up to Denmark-Norway's entry into the Napoleonic Wars in 1807, the rate remained stable at somewhat above par.
Frem til Danmark-Norges inntreden i Napoleonskrigen i 1807 lå kursen stabilt noe over pari.
Then the value of the kurant began to fall.
Så startet kuranten å falle i verdi.
In December 1807, the exchange rate was 151.
I desember 1807 var kursen 151.
In March 1811, the rate was 814, and in September 1813 the kurant reached its lowest level with an exchange rate at 14000.
I mars 1811 hadde kursen steget til 814, og i september 1813 nådde den bunnen med en kurs på 14000.
The kurant had by then been reduced to below one per cent of its original value.
Kurantmynten hadde da igjen kun i underkant av en prosent av sin opprinnelige verdi.
Demographic factors, a poor climate and international prices can contribute to explaining the price shocks we have observed.
Demografi, dårlig klima og internasjonale priser kan bidra til å forklare de prissjokkene som vi har observert.
But what can explain the two shifts in price level?
Men hva kan forklare de to nivåskiftene?
Normally, the metal standard functions as a nominal anchor.
Vanligvis fungerer metallstandarden som et nominelt anker.
Provided the nominal anchor is secure, a shock will only result in temporary changes in prices.
Et sjokk vil kun gi midlertidige endringer i prisene så lenge det nominelle ankeret ligger fast.
Over some time, prices will revert to their original level.
Over noe tid vil prisene vende tilbake til utgangsnivået.
A persistent change in the price level will result only when the nominal anchor has been weakened.
En varig endring i prisnivået får vi først når det nominelle ankeret svekkes.
As we have seen, an expansionary fiscal policy (to defend ourselves against an advancing army) can be financed by allowing the printing press to cover the state deficit.
Som vi har sett kan en ekspansiv finanspolitikk (for å forsvare oss mot en fremrykkende hær) bli finansiert ved å la seddelpressen dekke statens underskudd.
The money supply will then be increased more than economic growth would imply, and the nominal anchor will be weakened.
Da vil pengemengden økes med mer enn den økonomiske veksten tilsier og det nominelle ankeret svekkes.
A permanent change in the price level will be the result.
Vi vil få en varig endring i prisnivået.
The monetary chaos from the Napoleonic Wars was not easy to resolve.
Det pengemessige kaos fra Napoleonskrigen var ikke lett å rydde opp i.
After Norges Bank was established by the Act of 14 June 1816, it was decided to secure the new Norwegian speciedaler by establishing a metal fund of 2 million silver speciedaler coins.
Etter at Norges Bank ble opprettet gjennom Lov av 14. juni 1816, skulle den nye norske speciedaleren skulle sikres gjennom opprettelsen av et metallfond på 2 millioner speciedaler sølv.
The fund was built up by means of a silver tax.
Fondet ble skaffet til veie gjennom en sølvskatt.
It was to prove difficult to acquire sufficient silver.
Det skulle vise seg at det var svært vanskelig å få inn tilstrekkelig sølv.
In fact, the silver tax was not fully paid in until 1832.
Det skulle faktisk drøye helt til 1832 før sølvskatten var innfridd.
In 1815, a violent volcanic eruption took place in Tambora in Indonesia.
I 1815 var det et kraftig vulkanutbrudd på Tambora i Indonesia.
Huge clouds of dust and ash spread over many parts of the world, substantially altering the climate and causing crops to fail.
Store støvskyer spredte seg over store deler av verden og forårsaket en kraftig forverring av klimaet med påfølgende avlingssvikt.
This natural disaster was a contributing factor to the European recession in the years following the Congress of Vienna in 1815.
Denne naturkatastrofen var en medvirkende årsak til den europeiske nedgangskonjunkturen i årene etter Wienerkongressen i 1815.