natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Norges Bank’s Executive Board approved such a change for the investment portfolio in its foreign exchange reserves in the autumn of 2006.
Norges Banks hovedstyre vedtok høsten 2006 en slik endring for Investeringsporteføljen i valutareservene.
We believe that this change should also be made for the Government Pension Fund – Global, but slightly less restrictively.
Vi mener dette også bør gjennomføres for SPU, men med en noe annen avgrensning.
Norges Bank believes that the provision should also include cases with a longer time horizon than 24 months.
Norges Bank ser behov for at bestemmelsen bør omfatte tilfeller med en lengre tidshorisont enn 24 måneder.
It is therefore proposed that the provision for the Government Pension Fund – Global should more generally include companies which have decided to have their shares listed.
Det foreslås derfor at bestemmelsen for SPU generelt omfatter selskaper som har besluttet å få selskapets aksjer notert.
Norges Bank recommends that the investment universe for the Government Pension Fund – Global be expanded such that it is permitted to hold shares in companies which have applied for, or have concrete plans to apply for, listing on a regulated and recognised marketplace.
Norges Bank anbefaler at investeringsuniverset for SPU utvides slik at det blir tillatt å eie aksjer i selskaper som har søkt eller har konkrete planer om å søke notering på regulert og anerkjent markedsplass.
Rather than setting a time limit for when listing is expected to take place, it is proposed that the expansion should cover shares issued by companies which have decided to have their shares listed.
Fremfor å fastsette en tidsgrense for når notering ventes å skje, foreslås det at utvidelsen gjelder for aksjer utstedt av selskaper som har besluttet å få selskapets aksjer notert.
On this point, our proposal corresponds to the wording (see below) which the Ministry has established for the Government Pension Fund – Norway.
På dette punktet tilsvarer vårt forslag til formulering (se nedenfor) den som departementet har fastsatt for Statens pensjonsfond - Norge.
As with all other investments in the Government Pension Fund – Global, Norges Bank will have a duty to ensure that the Bank has adequate risk systems and control procedures which capture equities not yet listed.
Som for alle andre investeringer i SPU, vil Norges Bank ha en plikt til å påse at banken har betryggende risikosystemer og kontrollrutiner som fanger opp aksjer som ennå ikke er notert.
This will also include a requirement for satisfactory valuation of such investments.
Dette vil også omfatte et krav til betryggende verdsetting av slike investeringer.
“The portfolio may, in accordance with the same currency and regional distribution, be invested in equity instruments that are not listed on a regulated and recognised marketplace if the company has applied for, or has concrete plans to apply for, admission to such a marketplace.”
”Porteføljen kan innenfor samme valuta- og regionfordeling plasseres i egenkapitalinstrumenter som ikke er tatt opp til notering på regulert og anerkjent markedsplass dersom selskapet har søkt eller har konkrete planer om å søke opptak på slik markedsplass.”
The current sixth paragraph then becomes the new seventh paragraph.
Gjeldende sjette ledd blir nytt syvende ledd.
Norges Banks letter of 5 February 2008 to the Ministry of Finance
Norges Banks brev av 5. februar 2008 til Finansdepartementet.
Speech by Governor Svein Gjedrem at a conference of the Norwegian Public Service Pension Fund 2008, 16 April 2008
Foredrag av sentralbanksjef Svein Gjedrem på Pensjonskassekonferansen 2008, 16. april 2008
The address is based on the assessments presented at Norges Bank’s press conference following the Executive Board’s monetary policy meeting on 13 March and in Monetary Policy Report 1/08 and NBIM Annual Report 2007.
Foredraget bygger på vurderingene gitt på Norges Banks pressekonferanse etter rentemøtet i hovedstyret 13. mars, Pengepolitisk rapport 1/08 og NBIM Årsrapport 2007.
There has been turbulence in global financial markets since last summer.
Siden i fjor sommer har verdens finansmarkeder vært preget av uro.
What began as isolated losses in a small segment of the US housing market has gradually had substantial spillover effects in the global financial system.
Det som begynte med isolerte tap i en liten del av markedet for amerikanske boliglån har etter hvert fått store ringvirkninger i det finansielle systemet over hele verden.
Uncertainty and the fear of further losses are still reflected in the markets.
Usikkerhet og frykt for nye tap kjennetegner fortsatt markedene.
It has also become increasingly evident that the turbulence will result in weaker global growth.
Det er også blitt klarere at uroen vil gi svakere økonomisk vekst globalt.
Only a week ago, the IMF presented forecasts for global growth that were clearly weaker than those presented just a few months earlier.
Senest for en uke siden la Det internasjonale valutafondet (IMF) fram nye anslag for veksten i verden som var klart svakere enn anslag presentert for bare noen måneder siden.
So far, the direct consequences of the turbulence have been limited in Norway.
Så langt har de direkte konsekvensene av uroen vært begrensede her hjemme.
However, continued turmoil and weaker global growth will affect the Norwegian economy.
Men fortsatt uro og svakere vekst ute vil påvirke norsk økonomi.
Since the mid-1990s, inflation in Norway has been low and stable and it has been fairly close to, but somewhat lower than, the target of 2.5 per cent, unlike the situation in Norway in the 1970s and 1980s when inflation was high and showed wide fluctuations.
Siden midten av 1990-tallet har prisstigningen i Norge vært lav og stabil og ganske nær, men noe lavere enn målet på 2,5 prosent.
The Norwegian economy has on the whole also exhibited solid growth since the beginning of the 1990s, despite a mild downturn in 2002 and into 2003.
Norsk økonomi har i hovedsak også vært preget av solid vekst siden begynnelsen av 1990-tallet, om enn med et mildt tilbakeslag i 2002 og inn i 2003.
Over the past four years, the mainland economy has been in a strong upturn, with average annual growth well above 4 per cent.
De siste fire årene har fastlandsøkonomien vært i en sterk høykonjunktur, med en gjennomsnittlig vekst godt over 4 prosent i året.
Preliminary accounting figures suggest that growth was particularly strong in 2007.
Foreløpige nasjonalregnskapstall tyder på at veksten var særlig sterk i 2007.
Information from Norges Bank’s regional network also indicates that growth was strong in 2007, but that it slowed somewhat towards the end of last year.
Informasjon fra Norges Banks regionale nettverk viser også at veksten var sterk i fjor, men at den avtok noe mot slutten av året.
Employment has risen sharply over the past two years.
Sysselsettingen har steget kraftig de to siste årene.
In both 2006 and 2007, the number employed increased by over 3 per cent.
Både i 2006 og 2007 vokste antall sysselsatte personer med over 3 prosent.
The number employed increased by 93 000 between 2006 and 2007, the highest increase for decades.
I 2007 var 93 000 flere personer sysselsatt enn året før.
Employment growth has partly been offset by a decline in unemployment and an increase in the labour supply, as a result of increased labour participation among the existing population and labour inflows.
Veksten i sysselsettingen har dels blitt dekket av nedgang i arbeidsledigheten og dels ved økt arbeidstilbud, både fra den etablerte befolkningen og ved arbeidsinnvandring.
Unemployment has not been as low since the last half of the 1980s, and the number of vacancies is record high.
Vi må tilbake til andre halvdel av 1980-tallet for å finne like lav ledighet, og antallet ledige stillinger er rekordhøyt.
First, the opening of the labour market to the new EU countries has provided us with access to a reserve of labour.
For det første: Åpningen av arbeidsmarkedet mot de nye EU-landene har gitt oss tilgang til en reserve av arbeidskraft.
Second, higher imports from low-cost countries and high prices for a number of our export goods have resulted in a considerable improvement in Norway’s terms of trade since the end of the 1990s.
For det andre: Økt import fra lavkostland og høye priser på en rekke av våre eksportvarer har ført til en kraftig bedring av bytteforholdet mot utlandet fra slutten av 1990-årene.
Prices for oil and gas, freight, fish, industrial commodities and engineering products have increased markedly.
Prisene på olje og gass, frakt, fisk, industrielle råvarer og verkstedsprodukter har steget markert.
Recently, however, Norway’s terms of trade have fallen somewhat again as the rise in prices for some export goods has slowed.
Den siste tiden har imidlertid bytteforholdet falt noe igjen som følge av at prisene på en del eksportvarer har avtatt.
Slightly higher import prices are also having a negative impact.
I tillegg slår noe økte importpriser negativt inn.
This applies to both companies competing on international markets and those supplying goods and services to the domestic market.
Det gjelder både bedrifter som konkurrerer i utlandet, og de som leverer varer og tjenester her i Norge.
Compared with other countries, productivity gains have been particularly strong in the banking industry and other service sectors.
Når vi sammenlikner med andre land, er det særlig utviklingen i produktiviteten i bankene og andre tjenesteytende næringer som skiller seg ut.
This is probably due the modernisation of the functioning of the economy through the 1980s and 1990s, which resulted in more efficient markets.
Det er trolig et resultat av moderniseringen av økonomiens virkemåte på 1980- og 1990-tallet som ga mer effektive markeder.
Turbulence in financial markets
Uro i finansmarkedene
The financial market turbulence may result in a reversal of some of the positive driving forces in the Norwegian economy.
Uroen i finansmarkedene kan føre til at noen av de positive drivkreftene i norsk økonomi blir reversert.
The turbulence was probably triggered by falling house prices in the US.
Uroen ble trolig utløst av fallende boligpriser i USA.
There were reports of an increase in defaults on subprime mortgages from the second half of 2006.
Fra andre halvår 2006 ble det meldt om økt mislighold på boliglån til personer med lav kredittverdighet.
Uncertainty arose among bankers and investors who directly or indirectly were exposed to losses on these mortgages.
Usikkerhet oppstod hos banker og investorer som direkte eller indirekte var utsatt for tap på slike lån.
This resulted in a sharp decline in prices for these securities, which then spread to a range of mortgage-backed instruments.
Det førte til et kraftig fall i prisene på disse verdipapirene, og etter hvert også prisene på en rekke andre instrumenter som helt eller delvis har sikkerhet knyttet til boliglån.
In the course of summer 2007, it became clear that the losses had spread to banks, funds and financial establishments in Europe, Asia and the US.
I løpet av sommeren i fjor ble det klart at tapene hadde spredt seg til banker, fond og finanshus i Europa, Asia og USA.
The turbulence also spread to other financial market segments.
Uroen spredte seg også til andre deler av finansmarkedet.
Few knew who was exposed to losses, and financial market participants started to question counterparties’ financial situation, and held on to their money.
Få visste hvem som risikerte tap, og aktørene i finansmarkedet begynte å tvile på sine motparters økonomi og holdt på pengene.
Many banks have sustained substantial losses on their own investments related to these markets, but have also had to bring back onto their books loans from companies they had established.
Mange banker har tatt betydelige tap på egne investeringer knyttet til disse markedene, samtidig som de har måttet ta aktiva tilbake på egen balanse fra selskaper de hadde etablert.
This has reduced their capacity and willingness to provide new loans, and a number of the largest financial institutions in both the US and Europe have had to raise substantial new capital.
Det har redusert deres evne og vilje til å gi nye lån og flere av de største finansinstitusjonene både i USA og i Europa har måttet reise store beløp i ny egenkapital.
One lesson from the turbulence so far is that developments in the financial system, with new financial products combined with a possible lag in legislation and regulation, have rendered the financial system vulnerable.
En erfaring av uroen så langt er at utviklingen i det finansielle systemet, med nye finansielle produkter kombinert med et mulig etterslep på lov- og reguleringssiden har gjort det finansielle systemet sårbart.
The turbulence has also shown that in a situation of widespread uncertainty and turmoil, different segments of the financial market are interconnected, which is not evident under normal circumstances.
Uroen har også vist at det i en situasjon med stor usikkerhet og uro er avhengighetsforhold mellom ulike deler av finansmarkedet som vi ikke observerer under normale forhold.
An important aspect of the current turbulence is the sharp increase in the price of interbank liquidity.
Et viktig trekk ved den pågående uroen er den kraftige økningen i prisen på likviditet bankene i mellom.
History shows that there have been periods where the spread between banks’ funding costs in money markets and risk-free interest rates has increased sharply, but these periods have been relatively short.
Historien viser at differansen mellom bankenes finansieringskostnad i pengemarkedet og risikofri rente til tider øker kraftig, men disse periodene har vært forholdsvis korte.
The persistence of the wide spreads today suggests that banks’ confidence in other banks’ credit quality has been reduced.
Når differansen nå holder seg på et høyt nivå, tyder det på at bankenes tiltro til andre bankers kredittkvalitet er redusert.
This would also indicate that banks prefer to hold substantial liquidity in order to limit their own funding costs.
Det viser nok også at bankene ønsker å holde betydelig likviditet for å begrense egne finansieringskostnader.
The persistently wide spreads is also an indication that this episode of turbulence is not yet a closed chapter.
De vedvarende høye rentedifferansene er et tegn på at denne uroen ennå ikke er et avsluttet kapittel.
Orientation of monetary policy
Innretningen av pengepolitikken
Monetary policy in Norway is oriented towards annual consumer price inflation of close to 2.5 per cent over time.
Pengepolitikken i Norge er innrettet mot at konsumprisene over tid skal vokse med nær 2,5 prosent.
Inflation has been expected to pick up for some time.
Det har lenge vært utsikter til at inflasjonen skulle tilta.
Since summer 2005, the key policy rate has been raised by 3.5 percentage points to 5.25 per cent.
Siden sommeren 2005 er styringsrenten økt med 3,5 prosentenheter til 5,25 prosent.
The horizon will depend on disturbances to which the economy is exposed and their effects on prospects for the path for inflation and the real economy.
Den aktuelle horisonten vil avhenge av forstyrrelsene økonomien er utsatt for og hvordan de vil virke inn på forløpet for inflasjon og realøkonomi fremover.
Second, the interest rate should provide a reasonable balance between the path for inflation and the path for capacity utilisation.
Dernest skal rentebanen gi en rimelig avveiing mellom forløpet for inflasjon og forløpet for kapasitetsutnyttingen.
The various factors that influence interest rate prospects are now pointing in different directions.
De ulike faktorene som påvirker renteutsiktene, trekker nå i forskjellige retninger.
As a result of the financial market turbulence and uncertainty about developments in the US, market expectations concerning economic growth and central bank key rates have fallen, in both the short and long term.
Uroen i finansmarkedene og usikkerhet knyttet til utviklingen i USA har ført til at markedsaktørenes forventninger til den økonomiske veksten og sentralbankenes styringsrenter har falt, både på kort og lang sikt.
The Federal Reserve has reduced its key rate by 3 percentage points since September 2007 and interest rates are also moving down in a number of other countries.
Den amerikanske sentralbanken har redusert styringsrenten med 3 prosentenheter siden september i fjor, og rentene er på vei ned også i flere andre land.
However, in view of the high level of unsold homes and properties in the US, it is uncertain whether the interest rate weapon will be as powerful as in the past.
Men med mange ledige boliger og eiendommer i USA er det ikke sikkert at rentevåpenet nå er like slagkraftig som det har vært.
Thus, there is a risk that the US economy is entering into a downturn in spite of the interest rate cuts.
Det er derfor fare for at amerikansk økonomi går inn i en lavkonjunktur, til tross for nedgangen i rentene.
Should weaker developments in the US lead to a broad-based pause in global growth, there may be a number of repercussions for the Norwegian economy.
Skulle en slik utvikling i USA føre til en bred vekstpause i verden, kan det påvirke norsk økonomi på flere måter:
Banks and investors now apply a higher premium and higher prices for providing capital for acquisitions, restructuring and investment, and highly leveraged companies have to pay high loan risk premiums.
Banker og investorer tar nå større påslag og økt pris for å stille opp med kapital til oppkjøp, omstillinger og investering, og bedrifter med stor gjeld må betale høye risikopremier når de låner.
Falling external interest rates have resulted in a wider interest rate differential against other countries.
Fallende rente i andre land har gitt økt renteforskjell mot utlandet.
Even though the krone has appreciated, inflation has picked up and is now fairly close to 2.5 per cent.
Selv om kronen har styrket seg har inflasjonen tiltatt, og er nå nær 2,5 prosent.
While different measures of inflation as recently as last year were below 1½ per cent, the same measures are now between 2.1 and 3.3 per cent.
Mens ulike mål på prisveksten så sent som i fjor lå under 1½ prosent, ligger de samme målene nå mellom 2,1 og 3,3 prosent.
The rise in the consumer price index (CPI) reflects the increase in electricity prices.
Veksten i konsumprisindeksen (KPI) er påvirket av økningen i strømprisene.
Underlying inflation has also increased and is now assessed to be between 2 and 3¼ per cent.
Også den underliggende prisstigningen har økt og vurderes nå å være mellom 2 og 3¼ prosent.
Prices for domestically produced goods and services are rising at a particularly fast pace.
Prisveksten tiltar særlig for norskproduserte varer og tjenester.
At the same time, prices for imported consumer goods are no longer falling.
Prisene på de importerte konsumvarene har sluttet å falle.
Higher inflation is expected one to two years ahead.
Det er forventninger til økt prisvekst ett til to år fram i tid.
At the same time, growth in the Norwegian economy is strong.
Samtidig er veksten i norsk økonomi høy.
An ample supply of labour will allow growth in the Norwegian economy to hold up for a period ahead.
God tilgang på arbeidskraft vil bidra til at veksten i norsk økonomi kan holdes oppe en tid fremover.
Capacity utilisation is nevertheless likely to decline.
Kapasitetsutnyttingen vil likevel trolig avta.
Household saving is negative and over time households must be expected to seek to redress their financial imbalances.
Husholdningenes sparing er negativ, og vi må vente at de over tid vil søke å gjenopprette sine finansielle balanser.
Interest rate developments and a weaker housing market will probably have a dampening impact on demand for goods and services and push up saving.
Utviklingen i renten og avmattingen i boligmarkedet vil trolig dempe veksten i etterspørselen etter varer og tjenester og bidra til økt sparing.
On the upside, we expect sharp growth in government spending, with a marked increase in government purchases of goods and services.
Vi venter derimot økt bruk av midler over offentlige budsjetter med markert vekst i offentlige kjøp av varer og tjenester.
Petroleum investment is projected to remain high.
Oljeinvesteringene anslås å holde seg høye.
Current information nonetheless points towards somewhat slower growth further into 2008.
Løpende informasjon peker likevel i retning av en viss avmatting av den økonomiske veksten inn i 2008.
In the monetary policy reports, the results of this assessment are presented in the form of this chart, which shows the baseline scenarios for the interest rate, inflation and capacity utilisation in the economy.
I de pengepolitiske rapportene presenteres resultatene av denne avveiingen blant annet i form av en slik figur, som gir referansebaner for renten, inflasjonen og kapasitetsutnyttingen i økonomien.
Monetary Policy Report 1/08 noted that the outlook and the balance of risks suggest that in the near term the interest rate should be set somewhat higher than projected in Monetary Policy Report 3/07.
I Pengepolitisk rapport 1/08 ble det pekt på at utsiktene og risikobildet taler for at renten den nærmeste tiden settes noe høyere enn anslått i forrige rapport.
The prospect of higher price and cost inflation will in the short term more than outweigh the effects of weaker growth in the world economy.
Utsiktene til sterkere pris- og kostnadsvekst vil på kort sikt mer enn veie opp for virkningene av svakere vekst i verdensøkonomien.
There is considerable uncertainty surrounding the projections.
Prognosene er beheftet med stor usikkerhet.
The projections for inflation, output, the interest rate and other variables are based on our assessment of the current economic situation and our perception of the functioning of the economy.
Anslagene for inflasjonen, produksjonen, renten og andre størrelser er basert på en vurdering av den aktuelle økonomiske situasjonen og hvordan økonomien virker.
The uncertainty surrounding the projections for the interest rate, inflation and capacity utilisation is illustrated by fan charts.
Usikkerheten i anslagene for rente, inflasjon og kapasitetsutnyttelse er illustrert med sannsynlighetsvifter.
The wider the fan charts are, the more uncertain the projections are.
Jo bredere viftene er, desto mer usikre er prognosene.
At the monetary policy meeting on 13 March 2008, Norges Bank’s Executive Board decided to keep the key policy rate unchanged at 5.25 per cent.
I rentemøtet 13. mars besluttet Norges Banks hovedstyre å holde styringsrenten uendret på 5,25 prosent.
The press release issued after the meeting states that the Executive Board considered increasing the interest rate as an alternative, but that an overall assessment indicated that it was appropriate to keep the interest rate unchanged.
I pressemeldingen etter møtet blir det vist til at hovedstyret som et alternativ vurderte å øke renten, men at en samlet vurdering tilsa at det var riktig å holde renten uendret.
Reference was also made to the analyses in Monetary Policy Report 1/08, which suggest that the key policy rate may be raised further in the period to summer.
Det ble også pekt på at analysene i Pengepolitisk rapport 1/08 taler for at styringsrenten fram mot sommeren kan bli satt videre opp.
The Executive Board’s strategy is that the key policy rate should be in the interval 5 – 6 per cent in the period to 25 June, unless the Norwegian economy is exposed to major shocks.
Hovedstyrets strategi er at styringsrenten bør ligge i intervallet 5 – 6 prosent i perioden fram til 25. juni, med mindre norsk økonomi blir utsatt for store forstyrrelser.
The Government Pension Fund – Global
Statens pensjonsfond - Utland
As I am addressing pension funds today, I must also take this opportunity to discuss the Government Pension Fund – Global.
Når jeg er her og snakker med pensjonskasser må jeg også benytte anledningen til å si noe om forvaltningen av Statens pensjonsfond – Utland.
Heightened uncertainty concerning the financial system and global growth prospects is also having an impact on the Government Pension Fund’s investment markets.
Den økte usikkerheten knyttet til det finansielle systemet og til vekstutsiktene i verdensøkonomien påvirker også de markedene Statens pensjonsfond – Utland investerer i.