natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For facts about the banknotes: material, design, production, printing and costs, see About the new notes
Faktainformasjon om sedlene; materiale, utforming, produksjon, trykking og kostnader, se Om sedlene
For background information about why Norges Bank is issuing new banknotes and why cash is still being used, see Why new banknotes?
Bakgrunn for hvorfor vi lager nye sedler og fortsatt har kontanter, se Hvorfor nye sedler?
For background on the selection of the sea as the theme, see On the choice of theme and motifs
Bakgrunn for valg av havet som tema, se Om valg av tema og motiv
For information on when the new banknotes will be put into circulation, see When will the banknotes be launched?
Når settes de nye sedlene i sirkulasjon, se Når kommer de nye sedlene?
For information on what will happen to the old banknotes, see What to do with old banknotes
Hva skjer med de gamle sedlene, se Hva gjør du med de gamle sedlene?
For data on cash in circulation, see Statistics on notes and coins
Tall for omløp av kontanter, se Seddel- og myntstatistikk
Norges Bank will sell foreign exchange equivalent to NOK 900 million per day up to and including 16 December in connection with the transfers to the Government Pension Fund Global (GPFG) in December 2016.
Noregs Bank vil selje valuta tilsvarande 900 millionar kroner kvar dag til og med 16. desember i samband med avsettinga til Statens pensjonsfond utland (SPU) i desember 2016.
If the government's net cash flow from petroleum activities is insufficient to cover the non-oil budget deficit, foreign exchange will be transferred from the GPFG to cover some of the budget deficit.
Dersom netto kontantstrøm frå petroleumsverksemda ikkje er stor nok til å dekke det oljekorrigerte underskotet på statsbudsjettet, vil det måtte overførast valuta frå SPU for å dekke deler av oljepengebruken.
For further information, see Norges Bank’s foreign exchange transactions with the GPFG
For meir informasjon, sjå Norges Banks valutatransaksjoner med SPU
Deputy Governor Egil Matsen has today presented Norges Bank's advice to increase the equity share in the fund's strategic benchmark index to 75 percent.
Visesentralbanksjef Egil Matsen har i dag presentert Norges Banks råd om å øke aksjeandelen i referanseindeksen for Statens pensjonsfond utland til 75 prosent.
In a letter of 12 February 2016, Norges Bank was requested to assess whether the relationship between expected return and risk for equities and bonds respectively had changed since the equity share was evaluated and changed in 2006, and whether there are conditions that warrant a change in equity share in the fund's strategic benchmark index.
Norges Bank ble i brev 12. februar 2016 bedt om å vurdere om forholdet mellom forventet avkastning og risiko for aksjer og obligasjoner har endret seg siden aksjeandelen sist ble vurdert og endret i 2006.
The Bank was further requested to provide an estimate of expected GPFG returns in the coming 10-15 years for different equity shares.
Banken er også bedt om å komme med anslag for forventet avkastning i fondet de nærmeste 10-15 årene for ulike antagelser om aksjeandelen.
The Executive Board of Norges Bank advises the Ministry of Finance to increase the equity share in the fund's strategic benchmark index to 75 percent.
Hovedstyret i Norges Bank foreslår at Finansdepartementet øker aksjeandelen i referanseindeksen for Statens pensjonsfond utland til 75 prosent.
The analyses underpinning the advice are presented in four discussion notes published at nbim.no.
Analysene som ligger til grunn for rådet fremgår av fire diskusjonsnotater som er publisert på bankens hjemmesider.
In its letter of 1 December 2016 to the Ministry of Finance, Norges Bank emphasises the following:
Norges Bank fremhever i sitt brev til Finansdepartementet 1. desember 2016 at:
The expected average annual real return on a portfolio with 40 percent bonds and 60 percent equities is estimated at 2.1 percent over 10 years and 2.6 percent over 30 years.
Forventet gjennomsnittlig årlig realavkastning på en portefølje med 40 prosent obligasjoner og 60 prosent aksjer anslås til 2,1 prosent på 10 års sikt og 2,6 prosent på 30 års sikt.
The expected volatility of a portfolio comprising 75 percent equities and 25 percent bonds is currently lower than it was reasonable to assume in 2006.
Svingningsrisikoen på en portefølje med 75 prosent aksjer og 25 prosent obligasjoner er i dag lavere enn hva det var rimelig å forvente i 2006.
The expected excess return of equities over bonds currently appears to be somewhat higher, and the fund now accounts for a much larger proportion of total petroleum wealth.
Forventet meravkastning på aksjer i forhold til obligasjoner ser ut til å være noe høyere og fondet utgjør i dag en betydelig større andel av samlet petroleumsformue.
As is the case today, there will be considerable volatility in the value of the fund.
Svingningene i fondsverdien vil som i dag være betydelige.
A high equity share presupposes that the investment strategy can be maintained.
En høy aksjeandel forutsetter at det er mulig å holde fast ved investeringsstrategien.
The transition towards a new equity share must be implemented over time.
Tilpasning til ny aksjeandel må gjennomføres over tid.
Communications Director Runar Malkenes Tel.: +47 22 31 64 68 / +47 95 21 42 83 E-mail: Runar.Malkenes@Norges-Bank.no
Kommunikasjonsdirektør Runar Malkenes Tlf.: 22 31 64 68 / 95 21 42 83 E-post: Runar.Malkenes@Norges-Bank.no
Speech by Deputy Governor Egil Matsen, Oslo 1 December 2016
Foredrag av visesentralbanksjef Egil Matsen, Oslo 1. desember 2016
Introduction
Introduksjon
The discovery of oil off the Norwegian coast has shaped the economy for almost two generations.
Funnet av olje utenfor norskekysten har preget norsk økonomi i snart to generasjoner.
Norway’s industry structure has undergone a fundamental change.
Næringsstrukturen er fundamentalt endret.
Oil has lifted the level of prosperity and generated substantial government revenues.
Og staten har hatt store inntekter.
Chart: The Government Pension Fund Global
Figur: Statens pensjonsfond utland
Twenty years have passed since the government made the first capital transfer to the Government Petroleum Fund, which has since been renamed the Government Pension Fund Global (GPFG).
For 20 år siden satte staten for første gang penger inn på Statens pensjonsfond utland – også kalt oljefondet.
Since then, Norway’s subsea oil wealth has to a large extent been transformed into foreign financial assets.
Siden den gangen har store deler av oljeformuen under havet blitt omformet til en finansformue i utlandet.
The GPFG serves two main purposes: to insulate the central government budget from the effects of large annual fluctuations in petroleum revenues and to preserve a substantial share of the oil wealth and increase it for future generations.
Fondet tjener to hovedformål: Statsbudsjettet skjermes fra store årlige svingninger i petroleumsinntektene, og en betydelig del av oljeformuen bevares og bygges for framtidige generasjoner.
A milestone in the management of the nation’s oil wealth was the fiscal rule, adopted in 2001.
En milepæl for forvaltningen av nasjonens oljeformue var handlingsregelen for finanspolitikken, som ble innført i 2001.
The fiscal rule permits the government to spend the expected real return on the GPFG, then estimated at 4 percent.
Etter denne regelen skal bruken av oljeinntekter følge forventet realavkastning av fondet, den gang anslått til 4 prosent.
The rule was introduced to phase in oil revenues gradually into the economy in pace with the increase in the fund’s capital.
Hensikten har vært å fase oljepengene gradvis inn i økonomien i takt med økningen i fondskapitalen.
The GPFG has grown rapidly over the past ten years.
Fondet har vokst sterkt de siste ti årene.
In line with the fiscal rule, the fund’s contribution to the central government budget has increased.
I tråd med handlingsregelen har bidraget til statsbudsjettet økt.
Owing to the fall in oil prices, government petroleum revenues are now lower.
Som følge av oljeprisfallet er det nå lavere tilførsel av petroleumsinntekter til fondet.
Volatility in the return on the fund’s investments could have a considerable impact on the fiscal room for manoeuvre in the coming years.
Svingninger i fondets avkastning kan derfor få stor betydning for det finanspolitiske handlingsrommet i årene som kommer.
Norges Bank has managed the GPFG since the first transfer was made in May 1996.
Norges Bank har forvaltet oljefondet siden de første pengene ble satt inn i mai 1996.
An important part of our responsibility for the operational management of the fund is to advise the Ministry of Finance on the fund’s investment strategy.
En viktig del av forvaltningsoppdraget er å gi Finansdepartementet strategiske råd om forvaltningen av fondet.
Chart: Equity share in the strategic benchmark index and of the fund
Figur: Faktisk og strategisk aksjeandel
The investment strategy issue of most importance for the fund’s return and financial risk is the fund’s equity share.
Det viktigste strategiske spørsmålet for oljefondets avkastning og finansielle risiko er hvor stor andel av fondet som plasseres i aksjer.
Under the current investment mandate, the size of the fund’s actual equity investments will largely be determined by the equity allocation set by the Ministry of Finance for the fund’s benchmark portfolio.
Med vårt forvaltningsmandat vil størrelsen på fondets faktiske aksjeplasseringer i stor grad styres av den aksjeandelen som Finansdepartementet har satt for fondets referanseindeks.
The equity share in the strategic benchmark index provides an important indication of volatility tolerance with regard to the fund’s value.
Denne strategiske aksjeandelen gir en viktig indikasjon på toleransen for svingninger i fondets verdi.
To be able to maintain the investment strategy, not least in periods of falling equity prices, a good understanding and broad-based acceptance of the fund’s risk are essential.
God forståelse og bred aksept av risikoen i fondet er en forutsetning for å kunne holde fast ved investeringsstrategien, ikke minst i perioder med fallende aksjekurser.
The equity share in the fund’s strategic benchmark index is therefore naturally reassessed at regular intervals.
Det er derfor naturlig at aksjeandelen i fondets referanseindeks vurderes med jevne mellomrom.
The Ministry of Finance has increased the equity share in the strategic benchmark index twice on the advice of Norges Bank and others.
Finansdepartementet har økt aksjeandelen i referanseindeksen to ganger, blant annet etter råd fra banken.
In June 2007, it was decided to increase the strategic equity share further to 60 percent.
I juni 2007 ble det besluttet å øke den strategiske aksjeandelen videre til 60 prosent.
The implementation of this strategic change took place during a demanding period.
Tilpasningen av porteføljen til denne aksjeandelen skjedde i en krevende periode.
Financial market uncertainty was elevated.
Usikkerheten i finansmarkedene var høy.
Although equity markets declined sharply in autumn 2008 and winter 2009, the new strategic equity share was maintained.
Høsten 2008 og vinteren 2009 falt aksjemarkedene kraftig, men det ble holdt fast ved den nye strategiske vekten.
A large share of the equities held by the fund today was purchased during these two years.
En betydelig andel av de aksjene fondet har i dag, ble kjøpt i løpet av disse to årene.
In 2010, the GPFG’s investment universe was expanded to include unlisted real estate.
I 2010 ble det åpnet for at oljefondet også kan investere i unotert eiendom.
Since then, the fund’s strategic benchmark index has been composed of 60 percent equities and up to 5 percent real estate, with the remainder in bonds.
Siden har fondet hatt en referanseindeks med 60 prosent aksjer, inntil 5 prosent eiendom, og resten i obligasjoner.
As real estate investments involve some equity risk, the equity share in the strategic benchmark index, in an index composed solely of equities and bonds, is now slightly higher than the allocation defined in 2007.
Siden eiendomsinvesteringer inneholder noe aksjerisiko, er aksjeandelen i referanseindeksen, uttrykt kun ved aksjer og obligasjoner, nå litt høyere enn den som ble valgt i 2007.
The question of the fund’s strategic equity share is once again on the agenda.
Spørsmålet om oljefondets strategiske aksjeandel er igjen satt på dagsordenen.
The Mork commission submitted its recommendation to the Ministry of Finance in October.
Mork-utvalget avga sin innstilling til Finansdepartementet i oktober.
In February, Norges Bank was requested to assess whether the relationship between expected return and risk for equities and bonds has changed, and whether there is reason to adjust the equity share in the fund’s benchmark index.
Norges Bank ble i februar bedt å vurdere om forholdet mellom forventet avkastning og risiko i aksjer og obligasjoner har endret seg, og om det er forhold som tilsier en endring i aksjeandelen.
Norges Bank submitted its advice to the Ministry of Finance today, recommending an increase in the equity share to 75 percent.
Bankens råd er sendt til Finansdepartementet i dag.
Chart: Covers of four Discussion Notes
Der foreslår vi at aksjeandelen økes til 75 prosent.
Norges Bank’s advice and my remarks today are based on a set of analyses conducted by Norges Bank.
Vårt råd og mine kommentarer til dere her i dag bygger på et sett av analyser som er utarbeidet i banken.
These analyses have been published in the form of four Discussion Notes.[1]
Analysene publiseres i form av fire diskusjonsnotater.[1]
Expected return
Forventet avkastning
Let’s start by taking a closer look at expected bond returns.
La oss starte med å se nærmere på forventet avkastning for obligasjoner.
After several years of high bond returns owing to the fall in global interest rates, there are strong indications that returns will be low ahead.
Etter at fallet i globale renter har gitt høy avkastning på obligasjoner de siste årene, er det mye som taler for at avkastningen blir lav framover.
Chart: Yield and future returns
Figur: Rente og framtidig avkastning
Empirical studies show that current bond yields provide a good estimate of the nominal return on a broad bond portfolio over the next five to ten years.
Empiriske studier viser at løpende obligasjonsrenter er et godt estimat på nominell avkastning for en bred obligasjonsportefølje de neste 5-10 årene.
This is illustrated in the chart, which shows a close correlation between the return on US government bonds and the level of yields six years previously.
Det er illustrert i denne figuren som viser en nær sammenheng mellom avkastningen på amerikanske statsobligasjoner og rentenivået seks år tidligere.
Chart: Yields on US inflation-linked bonds
Figur: Realrenteobligasjoner
It is the real return that is of relevance for the fund.
For fondet er det den inflasjonsjusterte avkastningen som er relevant.
For a bond portfolio of high credit quality, the expected real return can be estimated from the yield on inflation-linked bonds.
For en obligasjonsportefølje med høy kredittkvalitet kan forventet inflasjonsjustert avkastning anslås med renten på realrenteobligasjoner.
At the end of 2016 Q3, ten-year yields on inflation-linked bonds in the largest markets varied from -2 percent in the UK to 0 percent in the US.
Ved utgangen av tredje kvartal varierte tiårsrenten på realrenteobligasjoner i de største markedene fra -2 prosent i Storbritannia til 0 prosent i USA.
Yields on longer-term inflation-linked bonds are somewhat higher, but still considerably lower than their historical level.
Realrenteobligasjoner med lenger varighet har en noe høyere rente, men fortsatt vesentlig lavere enn hva den har vært historisk.
Chart: Driving forces behind the fall in the global real interest rate
Figur: Drivkrefter bak fallet i global realrente
The reasons for the global fall in the real interest rate are complex.
Årsaken til det globale fallet i realrenten er sammensatt.
The fundamental driving forces are nevertheless reasonably well understood and are shown in the chart.
De grunnleggende drivkreftene er likevel rimelig godt forstått og er skissert i denne figuren.
The large current account surpluses of oil-exporting countries and emerging economies have been one important factor.
Store driftsbalanseoverskudd i oljeeksporterende land og framvoksende økonomier har vært én viktig faktor.
In addition, population ageing and a more uneven distribution of income have driven up saving in many countries.
I tillegg har aldring av befolkningen og en mer ujevn inntektsfordeling bidratt til økt sparing i flere land.
At the same time, investment has been low in many advanced economies.
Samtidig har investeringene i mange industrialiserte land vært lav.
One reason for this could be prospects for low returns on investment in productive capital.
En årsak til dette kan være utsikter til lav avkastning på investeringer i produksjonskapital.
Since the financial crisis, these structural factors have been amplified by cyclical conditions.
Etter finanskrisen har disse strukturelle faktorene blitt forsterket av sykliske forhold.
While deleveraging has pulled up savings, greater uncertainty may have dampened the willingness to invest and increased the propensity to save.
Behovet for nedbelåning har gitt økt sparing, mens økt usikkerhet kan både ha dempet investeringsviljen og økt sparelysten.
Unconventional monetary policies in many countries have also contributed to pushing down real bond yields.
Ukonvensjonell pengepolitikk i mange land har også bidratt til å presse realrenten på obligasjoner ned.
Moreover, the spread between the return on fixed income products with long and short maturities, the so-called term premium, has shown a marked decline in recent years.
I tillegg har forskjellen mellom avkastningen på rentepapirer med kort og lang løpetid, den såkalte terminpremien, falt betydelig de siste årene.
Historically, investors have been rewarded for providing loans with longer maturities – the term premium has been positive.
Historisk har investorene fått høyere avkastning for å gi lån med lengre løpetid – terminpremien har vært positiv.
This is not necessarily the case today.
Det er ikke nødvendigvis tilfelle nå.
The term premium ahead is assumed to be approximately zero.
Vi legger til grunn at terminpremien framover er om lag null.
Based on our analyses, we consider that 0.25 percent is a reasonable estimate of the expected annual real return on bonds over the next ten years.
Basert på våre analyser, mener vi at 0,25 prosent er et rimelig anslag på forventet årlig realavkastning på obligasjoner de neste ti årene.
The prospect of low returns on bond investments is undoubtedly one of the reasons for the renewed discussion of the fund’s equity allocation.
Utsikter til lav avkastning på obligasjonsinvesteringene er utvilsomt én årsak til at oljefondets aksjeandel på nytt blir diskutert.
However, whether low bond returns warrant a change in the size of the equity share of the benchmark index depends on the return that can be achieved on alternative investments – namely the expected return on equities.
Om lav obligasjonsavkastning bør ha betydning for aksjeandelen i referanseindeksen avhenger imidlertid av avkastningen vi alternativt kan få - altså forventet avkastning på nettopp aksjer.
The relevant factor for the composition of the fund’s benchmark portfolio is the spread between the expected return on equities and the expected return on bonds.
Det er differansen mellom forventet avkastning på aksjer og obligasjoner som er relevant for sammensetningen av fondets referanseindeks.
Chart: Realised real yields on equity and fixed income
Figur: Historisk realavkastning på aksjer og rentepapirer
The excess return that can be achieved in equity markets is usually measured in terms of the so-called equity risk premium (ERP).
Vanligvis måles meravkastningen som kan høstes i aksjemarkedet, ved den såkalte aksjepremien.
This is defined as the spread between the return on equities and the return on short-term government securities.
Denne er definert som avkastningsforskjellen mellom aksjer og statspapirer med kort løpetid.
If we look at the period from 1970 to 2015, for which we have more complete data, the ERP is even higher.
Dersom vi ser på perioden fra 1970 til 2015, hvor vi har et bedre datagrunnlag, er aksjepremien enda større.
Adjusting for the effect of this re-pricing, the long-term average ERP falls to just below 4 percentage points.
Hvis vi justerer for effekten av denne re-prisingen, faller den langsiktige gjennomsnittlige aksjepremien til rett under 4 prosentpoeng.
Chart: Equity risk premium from different model specifications
Figur: Aksjepremie fra ulike modellspesifikasjoner
As we know, past performance is no guarantee of future results.
Tidligere avkastning er som kjent ingen garanti for gode framtidige resultater.
In addition to using historical excess returns, the ERP can also be estimated using more forward-looking models.
I tillegg til å bruke den historiske meravkastningen, kan aksjepremien anslås ved hjelp av mer framoverskuende modeller.
The most common approach is to estimate the ERP on the basis of current market prices and expected future dividends.
Den vanligste tilnærmingen er å estimere aksjepremien på basis av dagens markedspriser og forventninger om framtidige utbytter.
We have analysed several different models of this type.
Vi har analysert flere ulike modeller av denne typen.
On average, these models estimate an expected ERP of just below 6 percentage points.
I gjennomsnitt gir disse analysene en forventet aksjepremie på i underkant av 6 prosentpoeng.
In all the models, the estimate is higher than it was ten years ago.
I samtlige modeller er anslaget på aksjepremien høyere enn for ti år siden.
The chart shows that model-based estimates of the ERP are uncertain and can change quickly.
Figuren viser at modellbaserte estimater for aksjepremien er usikre og kan endre seg raskt.
The estimates are particularly sensitive to assumptions for dividend growth and the risk-free rate.
Anslagene er spesielt følsomme for forutsetningene som legges til grunn for utbyttevekst og risikofri rente.
Growth in firms’ dividends has been particularly strong in the years since the financial crisis.
Veksten i utbytte fra bedriftene har vært spesielt sterk i årene etter finanskrisen.
Chart: Growth and returns
Figur: Vekst og avkastning
In the long term, growth in dividends and firms’ cash flows will reflect underlying economic growth.
På lang sikt vil veksten i utbytter og bedriftenes kontantstrømmer ha sammenheng med underliggende økonomisk vekst.
In our analyses, this is clearly evident in global data: internationally, growth in firms’ cash flows and equity returns are correlated with growth in the global economy.
I våre analyser er dette tydelig når vi ser på globale data: Internasjonalt henger veksten i bedriftenes kontantstrømmer og aksjeavkastning sammen ved veksten i verdensøkonomien.
Global economic growth in the coming years is expected to be below its historical level.
De neste årene er det ventet at veksten i verdensøkonomien vil være lavere enn hva den har vært historisk.
This “pessimism” is partly related to the driving forces behind the low level of the real interest rate.
Denne «pessimismen» henger delvis sammen med drivkreftene som ligger bak den lave realrenten.
If we use more conservative estimates of future dividend growth as inputs in our models, our estimate of the ERP falls to below 4 percentage points.
Når vi legger inn mer forsiktige estimater om framtidig utbyttevekst i våre modeller, faller den estimerte aksjemarkedspremien til under 4 prosentpoeng.
There is considerable uncertainty around this estimate, and Norges Bank’s projections are based on a more cautious estimate of 3 percentage points.
Det er betydelig usikkerhet knyttet til dette estimatet, og Norges Bank legger et mer forsiktig anslag på 3 prosentpoeng til grunn for våre framskrivinger.
Chart: Equity allocation and expected return
Figur: Aksjeandel og forventet realavkastning
The Ministry of Finance has requested the Bank to provide estimates of the expected return on the fund ahead.
Finansdepartementet har bedt oss om anslag på forventet avkastning i fondet framover.