natgillin/translations-raw huggingface dataset:
There is an OIS market in all comparable countries.
Det finnes OIS i alle land det er naturlig å sammenligne Norge med.
In Norges Bank's view, further clarification of the rules is needed in order to avoid conflicts of interest in banks contributing to NIBOR.
Etter Norges Banks syn er det behov for ytterligere klargjøring av reglene for å unngå interessekonflikter i de bankene som deltar i fastsettelsen av Nibor.
The UK Wheatley Review, which discusses LIBOR submissions, recommends that contributors to a benchmark rate should be kept separate from banks engaged in derivatives trading: ...Specifically, LIBOR submitters should be physically separated from interest rate derivatives traders...[2]
I Wheatley-rapporten i Storbritannia, som drøfter Libor-kvoteringen, pekes det på at de som fastsetter en banks bidrag til referanserenten, bør skilles fra de som handler med derivater, ...Specifically, LIBOR submitters should be physically separated from interest rate derivatives traders...[2]
In order to generate confidence in NIBOR submissions, the Bank holds the view that this process must be completely protected from employees with individual mandates to take risk, i.e. employees taking active positions in instruments for which NIBOR is the benchmark and whose own interests may be served (for example via bonuses) by NIBOR movements in one or the other direction.
For å skape tillit til Nibor-kvoteringen mener vi at denne må være helt skjermet fra ansatte som har individuelle mandater for å ta risiko, det vil si de som har anledning til å ta aktive posisjoner i instrumenter der Nibor er referanse og som kan ha en egeninteresse (for eksempel via bonuser) i at Nibor beveger seg i den ene eller andre retning.
In its review of STIBOR, the Riksbank conducted interviews of STIBOR panel banks and states the following in its report: ...It becomes apparent that the responsibility for making each individual bank's daily Stibor submissions lies primarily with the banks' treasury departments, which are responsible for the banks' funding.
Riksbanken har i en utredning om Stibor gjennomført intervjuer med bankene i Stibor-panelet og skriver ...It becomes apparent that the responsibility for making each individual bank's daily Stibor submissions lies primarily with the banks' treasury departments, which are responsible for the banks' funding.
One important reason for this allocation of responsibility is that the Stibor submissions should reflect a bank's cost of borrowing money.
One important reason for this allocation of responsibility is that the Stibor submissions should reflect a bank's cost of borrowing money.
Another is that the bank's treasury departments are often separate from the other operations in the bank, such as, for example, trading on behalf of customers and to some extent the bank's own financial assets.
Another is that the bank's treasury departments are often separate from the other operations in the bank, such as, for example, trading on behalf of customers and to some extent the bank's own financial assets.
By separating these functions, there is less incentive for individual traders' or the bank's own net trading positions to influence which submissions the bank makes when setting Stibor...[3]
By separating these functions, there is less incentive for individual traders' or the bank's own net trading positions to influence which submissions the bank makes when setting Stibor...[3]
Norges Bank shares this view and emphasises that confidence in NIBOR submissions may be critically dependent on the knowledge that individuals setting a bank's submission cannot at the same time serve their own interests.
Norges Bank deler denne oppfatningen og understreker betydningen av at tillit til Nibor-kvoteringen kan avhenge kritisk av at individer som fastsetter en banks bidrag, ikke samtidig kan ha egeninteresse av kvoteringen.
Norges Bank will not have a role in the actual calculation of NIBOR or its supervision.
Norges Bank skal ikke ha noen rolle i selve fastsettelsen av og tilsynet med Nibor.
Involving the Bank could generate uncertainty as to its role as the central bank.
Involvering av sentralbanken kan skape uklarhet om sentralbankenes rolle.
As NIBOR is important for the conduct of monetary policy and for financial stability, however, Norges Bank should be informed about how Finance Norway and the relevant supervisory authorities supervise the calculation of NIBOR and how any complaints related to NIBOR are assessed.
Siden Nibor er viktig for gjennomføringen av pengepolitikken og finansiell stabilitet, bør Norges Bank imidlertid være orientert om hvordan Finans Norge og relevante tilsynsmyndigheter overvåker fastsettelsen av og vurderer eventuelle klager knyttet til Nibor.
Kristin Gulbrandsen
Kristin Gulbrandsen
Anders Svor
Anders Svor
Attachment: "Calculation of the NIBOR rate" (pdf, 455 kB)
Vedlegg: Vedlegg til Fastsettelsen av Nibor
[1] OIS – Overnight Index Swap
[1] OIS – Overnight Indexed Swap
[2] Cf.
[2] Jfr. pkt.
The Wheatley Review of LIBOR: final report, Section 4.2.1, see Wheatley (2012).
4.2.1. i Wheatley-rapporten, se Wheatley (2012).
Riksbanken (2012), pp. 19-20.
Riksbanken (2012), side 19-20.
Norges Bank's letter of 14 March 2013 to the Ministry of Finance
Norges Banks brev av 14. mars 2013 til Finansdepartementet.
In its letter of 25 January 2013, the Ministry of Finance asked Norges Bank to analyse a number of questions concerning the characteristics of investments in listed real estate companies and funds relative to investments in the broad stock market.
Finansdepartementet har i brev av 25. januar 2013 bedt Norges Bank å analysere enkelte spørsmål om egenskapene ved investeringer i noterte eiendomsaksjer og -fond sammenlignet med investeringer i det brede aksjemarkedet.
Listed real estate stocks' share of the benchmark index Real estate stocks form part of the FTSE industry group Financials and are divided into two sectors: Real Estate Investment & Services and Real Estate Investment Trusts (REITs).
Andelen noterte eiendomsaksjer i referanseindeksen Eiendomsaksjer inngår i FTSE industrigruppen Financials og er satt sammen av to sektorer; Real Estate Investment and Services og Real Estate Investment Trusts (REITs).
At the end of January 2013, these two sectors made up 3.5 percent of the benchmark index for equity investments as defined in the mandate for the management of the Fund.
Disse to sektorene utgjorde ved utgangen av januar 2013 3,5 prosent av referanseindeksen for aksjer slik denne er beskrevet i mandatet for forvaltningen av Statens pensjonsfond utland (SPU).
REITs accounted for around 2 percent of the benchmark index.
Om lag 2 prosent er klassifisert som REITs.
Listed real estate stocks account for 3.5 percent of the Fund's strategic benchmark index for equity investments.
Noterte eiendomsaksjer utgjør 3,5 prosent av fondets strategiske referanseindeks for aksjer.
Return variation in the real estate sector Short-term variation in the return on listed real estate stocks can be explained largely by variation in the return on the broad stock market.
Variasjoner i eiendomssektorens avkastning De kortsiktige variasjonene i avkastningen på listede eiendomsaksjer kan i hovedsak forklares av variasjoner i avkastningen på det brede aksjemarkedet.
We have analysed the return on listed real estate stocks using our own factor model for the period from June 2002 to December 2012 and find that 60.3 percent of daily return variation can be explained by daily return variation in the broad stock market.
Vi har analysert avkastningen på noterte eiendomsaksjer ved hjelp av vår egen faktormodell for perioden juni 2002 til og med desember 2012 og finner at 60,3 prosent av de daglige variasjonene i avkastningen kan forklares av daglige variasjoner i aksjemarkedets avkastning.
The explanatory power increases to 64.4 percent when the analysis is extended to include the size and value factors.
Forklaringsgraden øker til 64,4 prosent dersom analysen utvides til å inkludere størrelse- og verdifaktoren.
We find that the sector has had a positive sensitivity to the size and value factors.
Vi finner at sektoren har hatt positiv sensitivitet til størrelse- og verdifaktoren.
We obtain similar results when we analyse the return on US REITs using factors from Kenneth French's data library for the US stock market.
Vi finner tilsvarende resultater når vi analyserer avkastningen til amerikanske REITs med faktorer fra Kenneth Frenchs databibliotek for det amerikanske aksjemarkedet.
This analysis covers the period from January 2001 to December 2012.
Analysen er gjennomført for perioden januar 2001 til og med desember 2012.
We find that 54.9 percent of daily variation in the return on US REITs can be explained by daily return variation in the US stock market.
Vi finner at 54,9 prosent av de daglige variasjonene i avkastningen på amerikanske REITs kan forklares av daglige variasjoner i avkastningen i det amerikanske aksjemarkedet.
The explanatory power increases to 67.8 percent when the analysis is extended to include the size and value factors.
Forklaringsgraden øker til 67,8 prosent dersom analysen utvides til å inkludere størrelse- og verdifaktoren.
We find that the sector has had a positive sensitivity to the size and value factors.
Vi finner at sektoren har hatt positiv sensitivitet til størrelse og verdifaktoren.
The relationship between the return on listed real estate stocks and the broad stock market is not stable.
Sammenhengen mellom avkastningen på noterte eiendomsaksjer og det brede aksjemarkedet er ikke stabil.
When we consider the real estate sector's sensitivity to variation in the market based on observations over one-year rolling windows, we find that it has ranged between a high of 1.48 in February 1995 and a low of 0.24 in January 2001.
Når vi vurderer eiendomssektorens sensitivitet til variasjoner i markedet basert på observasjoner over et års rullerende data finner vi at denne har variert fra 1,48 på det høyeste i februar 1995 til 0,24 på det laveste i januar 2001.
Nor is the real estate sector's sensitivity to the size and value effects stable.
Eiendomssektorens sensitivitet mot størrelse- og verdieffekten er heller ikke stabil.
Short-term variation in the return on listed real estate stocks can be explained largely by variation in the return on the broad stock market.
Kortsiktige variasjoner i avkastningen på noterte eiendomsaksjer kan i stor grad forklares av variasjoner i aksjemarkedets avkastning.
The real estate sector's risk and return characteristics relative to other sectors We have calculated relevant financial ratios for all sectors of the FTSE All Cap.
Eiendomssektorens risiko og avkastningsegenskaper i forhold til andre sektorer Vi har beregnet relevante økonomiske nøkkeltall for alle sektorer i FTSE All Cap.
These show that the fundamental characteristics of the listed real estate sector do not differ from the broad market any more than those of other sectors.
Disse beregningene illustrerer at fundamentale karakteristika ved den listede eiendomssektoren ikke skiller seg fra det brede markedet i større grad enn andre sektorer.
We have also assessed the relationship between return and risk in different sectors over the past 20 years.
Vi har videre vurdert forholdet mellom og avkastning og risiko for ulike sektorer de siste 20 årene.
In each sector, this relationship is critically dependent on the period covered by the analysis.
For hver sektor er dette forholdet kritisk avhengig av hvilken periode analysen gjennomføres over.
If we rank sectors by the relationship between return and risk in the first ten-year period, this bears no relationship to the ranking for the subsequent ten-year period.
Dersom vi rangerer sektorer basert på forholdet mellom avkastning og risiko for den første tiårsperioden har rangeringen ingen sammenheng med rangeringen for den påfølgende tiårsperioden.
The real estate sector does not differ from the broad market in a way that is systematically different to other sectors.
Eiendomssektoren skiller seg ikke fra det brede markedet på en måte som er systematisk forskjellig fra andre sektorer.
One key feature of the market is that all sectors' correlation with the broad market has increased.
Et sentralt trekk i markedet er at alle sektorenes korrelasjon mot det brede markedet har økt.
The real estate sector's risk and return characteristics do not differ from the broad stock market in a way that is systematically different to other sectors.
Eiendomssektorens risiko- og avkastningsegenskaper skiller seg ikke fra det brede aksjemarkedet på en måte som er systematisk forskjellig fra andre sektorer.
Yours faithfully
Med hilsen
Vegard Vik
Vegard Vik
Lise Lindbäck
Lise Lindbäck
Appendix: Tables and charts (pdf, 2 Mb)
Vedlegg: Tabeller og figurer (pdf, 2Mb)
Series: Survey of Bank Lending Number: 1/2013
Serie: Utlånsundersøkelse Nummer: 1/2013
Results from the survey (PDF 599.8 Kb)
Resultater fra undersøkelsen (PDF 410,6 Kb)
Banks report that household credit demand decreased in 2013 Q1, particularly demand for first-home mortgages.
Særlig falt etterspørselen etter førstehjemslån.
Corporate credit demand is reported to have increased, and banks expect demand to increase further in Q2.
Foretakenes etterspørsel etter lån oppgis å ha økt,, og bankene venter at etterspørselen skal øke ytterligere i 2. kvartal.
Credit standards for households are virtually unchanged, while banks have eased credit standards for enterprises.
Bankenes kredittpraksis overfor husholdningene er lite endret, mens det er gjort lettelser overfor foretakene.
Speech by Governor Øystein Olsen at the annual meeting of ACI Norge (Financial Markets Association Norway) in Oslo.
Foredrag av sentralbanksjef Øystein Olsen på ACI Norges årsmøte i Oslo.
Charts in pdf-format (319 kB)
Figurer i pdf-format (311 kB)
The financial crisis and lessons learned
Finanskrise og noen lærdommer
Chart: GDP, advanced economies
Figur: BNP i industrilandene
The financial crisis led the global economy into the most severe downturn since the Second World War.
Finanskrisen førte verdensøkonomien inn i den dypeste nedgangskonjunkturen siden krigen.
Five years after the financial crisis started in earnest, the economic repercussions are still making themselves felt.
Fem år etter at krisen for alvor satte inn, er de økonomiske ringvirkningene fortsatt tydelige.
GDP in advanced economies is well below its pre-crisis trend, and unemployment in many countries has risen to alarmingly high levels.
BNP i industrilandene er langt under trenden fra før krisen, og arbeidsledigheten i mange land har økt til urovekkende høye nivåer.
A mechanical calculation of trend growth in the pre-crisis years probably overestimates the long-term potential growth of advanced economies.
En mekanisk beregning av trendveksten i årene før krisen overdriver trolig økonomienes langsiktige potensiale.
Households, businesses and governments lived beyond their means for many years.
Husholdninger, foretak og stater levde over evne i flere år.
At the same time, there is little doubt that advanced economies have suffered a clear setback as a result of the crisis.
Samtidig er det liten tvil om at krisen har satt industrilandene klart tilbake.
Recent years' developments thus provide a good illustration of the substantial real costs that can be associated with financial crises.
Utviklingen de siste årene er derfor en god illustrasjon på at finansielle kriser kan ha store realøkonomiske kostnader.
Chart: Consumer price inflation in advanced economies
Figur: Konsumprisvekst i industrilandene
The financial crisis is also a useful reminder that price stability is not a sufficient condition for stability in the financial system.
Finanskrisen er også en nyttig påminnelse om at prisstabilitet ikke er en tilstrekkelig betingelse for stabilitet i det finansielle systemet.
The 1970s and 1980s were characterised by high and variable inflation in advanced economies.
1970- og 1980-årene var kjennetegnet av høy og variabel prisvekst i industrilandene.
Since the beginning of the 1990s, inflation has been generally low and stable.
Siden inngangen til 1990-årene har prisveksten gjennomgående stabilisert seg på et lavt nivå.
Financial imbalances built up in the same period.
Samtidig bygde finansielle ubalanser seg opp i denne perioden.
When the imbalances burst, the financial system was not sufficiently robust to cope with the shocks that ensued.
Da ubalansene brast, var det finansielle systemet ikke tilstrekkelig robust til å kunne takle forstyrrelsene som oppstod.
Well functioning banks are crucial to a modern economy.
En moderne økonomi er helt avhengig av velfungerende banker.
If banks' ability to provide funding, execute payments and redistribute risk is impaired, the ripple effects on the rest of society may be considerable.
Svekkes bankenes evne til å formidle finansiering, utføre betalinger og omfordele risiko, kan ringvirkningene til resten av samfunnet bli store.
A framework is therefore necessary to ensure that the financial system is robust.
Derfor er det nødvendig med et rammeverk som sørger for at det finansielle systemet er robust.
The financial crisis revealed shortcomings in the existing regulatory framework for banks.
Finanskrisen viste at rammeverket for bankene ikke var godt nok.
Not least, the crisis highlighted the need for improving macroprudential regulation and supervision.
Ikke minst ble behovet for bedre reguleringer og tilsyn på makronivå tydelig.
Although an individual bank might be considered solid, the overall banking system is not necessarily robust to shocks.
Den enkelte bank kan fremstå som solid, men det betyr ikke at systemet som helhet er robust overfor forstyrrelser.
Systemic risk can occur through several channels.
Systemrisiko kan oppstå på flere måter.
Risk can build up over time through rapidly rising asset prices and debt.
Risikoen kan bygges opp over tid gjennom sterk vekst i formuespriser og gjeld.
It can build up as a result of increased interdependence among financial institutions, or when many institutions are exposed to the same risk factors, for example on the funding side.
Den kan være et resultat av økt avhengighet mellom institusjoner, eller den kan skyldes at mange er eksponert mot samme risikofaktorer, for eksempel på finansieringssiden.
Moreover, the expectation that governments will not allow major financial institutions to fail can encourage increased risk-taking.
Forventninger om at staten ikke vil la viktige finansinstitusjoner gå over ende, kan bidra til økt risikotaking.
To address these shortcomings, a reform of the global banking and financial regulatory framework is being introduced.
Med utgangspunkt i disse svakhetene er regelverket for bank og finans nå i endring internasjonalt.
New liquidity buffer and capital adequacy requirements are due for implementation in Norway in line with changes in EEA regulations.
Nye krav til likviditetsbuffere og kapitaldekning er på vei i tråd med endringer i EØS-regelverket.
When requirements are imposed on individual banks, the overall risk in the financial system will also be taken into account.
Når det stilles krav til den enkelte bank, skal det også tas hensyn til den samlede risikoen i det finansielle systemet.
Macroprudential surveillance and countercyclical buffer
Makrotilsyn og motsyklisk buffer
The European Parliament approved a new capital adequacy framework for banks this week.
EU-parlamentet vedtok denne uka et nytt regelverk for bankenes kapitaldekning.
The Norwegian Government presented a legislative proposal on new capital adequacy requirements for banks before Easter.
Regjeringen la før påske fram lovforslag om nye kapitalkrav for banker.
The proposal is in line with the EU's new regulatory framework.
Forslaget er i tråd med EUs nye regelverk.
Chart: New Common Equity Tier 1 (CET1) capital adequacy requirements – phasing-in
Figur: Nye krav til ren kjernekapitaldekning – innfasing
A key element in the new framework is capital buffers that will come on top of the minimum requirement.
Sentralt i det nye regelverket er kapitalbuffere som kommer i tillegget til minstekravet.
This increases banks' loss-absorbing capacity.
Det styrker evnen til å bære tap.
If banks fail to meet the buffer requirements, they will be subject to restrictions on the distribution of dividends and payments of variable remuneration.
Når bankene ikke oppfyller disse, vil de møte restriksjoner på utdeling av utbytte og bonuser.
The capital conservation buffer and supplementary requirements for systemic risk and systemic importance will be permanent add-ons.
Bevaringsbufferen og tilleggskravene for systemrisiko og systemviktighet skal være permanente.
The countercyclical capital buffer will come on top as a capital requirement that can be increased in good times and removed in bad times.
På toppen kommer en motsyklisk kapitalbuffer – et kapitalkrav som kan økes i oppgangsperioder og tas bort i dårlige tider.
The countercyclical buffer is to consist of Common Equity Tier 1 capital and can normally be set between 0 and 2.5 percent of a bank's risk-weighted assets.
Bufferen skal bestå av ren kjernekapital og skal normalt ligge mellom 0 og 2,5 prosent av beregningsgrunnlaget.
The requirement will apply to all banks operating in Norway, including foreign subsidiaries and branches.
Det skal gjelde alle bankers virksomhet i Norge, også utenlandske datterbanker og filialer.
The capital adequacy requirements stipulate how much capital banks are required to hold as a share of risk-weighted assets.
Kravene til kapitaldekning angir hvor mye kapital bankene må holde som andel av deres risikovektede eiendeler.
The lower the risk weights, the less capital the banks will be required to hold.
Jo lavere risikovekter, jo mindre kapital kreves.
The regulations and methods used to set risk weights are thus important for determining the level of capital banks must hold.
Regelverket og metodene som brukes for å fastsette risikovektene, har derfor betydning for hvor mye kapital bankene må holde.
The Government has announced that changes will also be made in this area.
Også her har Regjeringen varslet at det vil skje endringer.
The Storting (Norwegian parliament) will consider the Government's legislative proposal on new capital adequacy requirements before summer.
Regjeringens lovforslag til nye kapitalkrav skal behandles i Stortinget før sommeren.
The Ministry of Finance will subsequently draw up a regulation that gives Norges Bank primary responsibility for elaborating the basis for decisions on the countercyclical capital buffer.
Finansdepartementet vil deretter utarbeide en forskrift som gir Norges Bank hovedansvaret for å utarbeide grunnlaget for beslutningen om den motsykliske kapitalbufferen.
In drawing up the basis, the Bank will collaborate and exchange relevant information with Finanstilsynet (Financial Supervisory Authority of Norway).
I dette arbeidet vil vi samarbeide med Finanstilsynet og utveksle relevant informasjon.
The buffer will be set by the Ministry of Finance.
Finansdepartementet vil fastsette bufferkravet.
Once the regulation has been drawn up, most likely over summer, Norges Bank will issue concrete advice on the buffer level.
Når regelverket er klart, trolig over sommeren, vil Norges Bank legge frem et konkret råd om nivået på bufferen.
Thereafter, the Bank will present an updated assessment and advice on the buffer four times a year.
Deretter vil et oppdatert vurderingsgrunnlag og råd om bufferen bli lagt frem fire ganger i året.
The Bank's advice will be based on three criteria.
Rådet vil bygge på tre kriterier.
Chart: Criteria for an appropriate countercyclical buffer
Figur: Kriterier for en god motsyklisk kapitalbuffer
The first criteria states that the buffer should be increased when financial imbalances build up to strengthen their resilience during periods of rising losses.
Det første kriteriet sier at bankene skal bygge en ekstra buffer når finansielle ubalanser øker, slik at de står bedre rustet mot perioder med økte tap.
The third criteria will apply when the buffer is turned off.
Det tredje kriteriet kommer til anvendelse når kravet skrus av.
Banks will be allowed to draw on the buffer in the event of an economic downturn or rising bank losses.
Ved tilbakeslag i økonomien og utsikter til tap i bankene skal bufferen kunne tæres på.