natgillin/translations-raw huggingface dataset:
National supervisory authorities can direct institutions to restrict currency mismatches by setting limits, individually or as common requirements for institutions with a similar risk profile, on the size of net liquidity outflows in one currency that can be covered by liquid assets in another.
Nasjonale tilsynsmyndigheter kan pålegge institusjonene å begrense valutamismatch ved å fastsette grenser, individuelt eller som felles krav for institusjoner med lik risikoprofil, for hvor stor netto likviditetsutgang i en valuta som kan dekkes av likvide eiendeler i en annen valuta.
Finanstilsynet will follow up the institutions and request an account of the reason for any reported LCR substantially below 100 percent in NOK or other significant currencies.
Finanstilsynet vil følge opp institusjonene og be om begrunnelse for eventuelle tilpasninger med LCR vesentlig under 100 prosent i norske kroner eller andre signifikante valutaer.
Norges Bank supports this approach.
Norges Bank støtter dette.
In Finanstilsynet's view, institutions should in principle have a high LCR in NOK, but there are a number of factors against requiring an LCR in NOK that is too high, one of which is the limited supply of liquid assets in NOK.
Finanstilsynet mener institusjonene som utgangspunkt bør ha en høy LCR i norske kroner, men at flere forhold taler mot å pålegge et for høyt LCR krav i norske kroner.
Norges Bank agrees in general with Finanstilsynet's assessment and supports the view that an LCR requirement in NOK should not be set too high.
Norges Bank er i hovedsak enig i Finanstilsynets vurderinger og støtter at et LCR-krav i norske kroner ikke settes for høyt.
Considering market liquidity, the institutions' business models and individual conditions, Finanstilsynet does not find it appropriate to set a general minimum LCR requirement in NOK that applies equally to all institutions.
Ut fra hensynet til likviditeten i markedet, institusjonenes forretningsmodell og individuelle forhold vurderer Finanstilsynet det ikke som hensiktsmessig å angi et generelt minstekrav til LCR i norske kroner som skal gjelde likt for alle institusjoner.
Norges Bank holds the view that Finanstilsynet should define a minimum LCR requirement in NOK.
Norges Bank mener at Finanstilsynet bør definere et minstekrav til LCR i norske kroner.
Based on an overall assessment of the supply of liquid assets in NOK, effects on the money market, concentration risk in banks' liquidity portfolios, the risk of contagion in the event of liquidity problems and liquidity needs related to fluctuations in structural liquidity, Norges Bank recommends that individual LCR requirements in NOK should be set at a minimum of 60 percent.
Ut fra en samlet vurdering av tilbudet av likvide eiendeler i norske kroner, virkning på pengemarkedet, konsentrasjonsrisiko i bankenes likviditetsporteføljer, risiko for spredning ved likviditetsproblemer, og likviditetsbehov knyttet til svingninger i strukturell likviditet, anbefaler Norges Bank at individuelle krav for LCR i norske kroner minimum settes til 60 prosent.
In Norges Bank's assessment, considerations regarding business models and individual conditions should not be given decisive weight.
Etter Norges Banks vurdering bør ikke hensyn til forretningsmodeller og individuelle forhold være tungtveiende.
The LCR takes into account that the need for liquid assets can differ under varying business models.
LCR tar hensyn til at behovet for likvide eiendeler kan være forskjellig for ulike forretningsmodeller.
Developments in reported LCRs show that it is realistic to expect large institutions to satisfy an LCR requirement in NOK of 60 percent as from 1 January 2016.
Utviklingen i rapportert LCR viser at det er realistisk for de store institusjonenene å oppfylle et krav på 60 prosent for LCR i norske kroner fra 1. januar 2016.
The currencies that are significant for Norwegian banks can change over time.
Hvilke valutaer som er signifikante for norske banker kan endre seg over tid.
In the opinion of Norges Bank, an LCR of 100 percent should be required in all significant foreign currencies, not only in EUR and USD as suggested by Finanstilsynet.
Norges Bank mener derfor at det bør stilles krav om 100 prosent LCR i alle signifikante utenlandske valutaer, ikke bare i EUR og USD som Finanstilsynet har foreslått.
Norges Bank supports the introduction of a provision in the regulation that explicitly asserts Finanstilsynet's authority to set requirements in significant currencies for individual institutions.
Norges Bank støtter at det inntas en bestemmelse i forskriften som presiserer adgangen for Finanstilsynet til å fastsette krav i signifikante valutaer for den enkelte institusjon.
Norges Bank recommends that Finanstilsynet set a minimum LCR requirement for all institutions of 100 percent in all significant foreign currencies.
Norges Bank anbefaler at Finanstilsynet for alle institusjoner stiller minstekrav om 100 prosent LCR i alle utenlandske signifikante valutaer.
Other factors
Andre forhold
Norges Bank supports the proposal that institutions should publish their total LCR and their LCR in significant currencies each quarter.
Norges Bank støtter forslaget om at institusjonene skal offentliggjøre LCR på totalnivå og i signifikante valutaer hvert kvartal.
Norges Bank also holds the view that common and individual LCR requirements in NOK and other significant currencies set by Finanstilsynet under Pillar 2 should be published.
Norges Bank mener også at felles og individuelle krav til LCR i norske kroner og andre signifikante valutaer som Finanstilsynet fastsetter under pilar 2 bør offentliggjøres.
This will give depositors, borrowers and investors a better basis for their assessment of banks' liquidity risk.
Det vil gi innskytere, låntakere og investorer bedre grunnlag for å vurdere bankenes likviditetsrisiko.
Norges Bank supports the proposal to require the largest banks to report daily figures for the previous month for LCR in total and by significant currency at the end of each month.
Norges Bank støtter forslaget om at de største bankene ved månedsslutt skal rapportere dagstall for LCR både på totalnivå og per signifikante valuta for foregående måned.
EU legislation provides for derogations for currencies with constraints on the availability of highly liquid assets.
EU-reglene åpner for unntaksmuligheter for valutaer med utilstrekkelig tilbud av høyt likvide eiendeler.
In the European Commission's proposed supplementary rules, NOK is the only currency that qualifies under the derogation rule.
I forslaget til utfyllende regler fra EU-kommisjonen er norske kroner eneste valuta som er aktuell for bruk av unntaksreglene.
Finanstilsynet does not provide a recommendation on the use of the derogation rule, but expresses the view that the implications of the rule are somewhat unclear in the light of the option for national authorities to set explicit liquidity buffer requirements in each currency.
Finanstilsynet gir ingen anbefaling om bruk av unntaksbestemmelsen, men uttaler at implikasjonene av den er noe uklar i lys av at det er et nasjonalt valg om det skal fastsettes eksplisitte krav til likviditetsbuffer per valuta.
Norges Bank agrees with this assessment.
Norges Bank er enig i den vurderingen.
Subject to the final design of the derogation rule, Norges Bank recommends that the Norwegian authorities take the opportunity to set limits for each currency and refrain from using the derogation rule.
Med forbehold om den endelige utformingen av unntaksbestemmelsen anbefaler vi at norske myndigheter benytter muligheten til å sette grenser per valuta, og avstår fra unntaksregelen.
The two options cannot be applied at the same time.
De to løsningene kan neppe brukes samtidig.
Norges Bank supports the proposal that NSFR should be introduced as a minimum requirement of 100 percent for the largest institutions as soon as the final definition of the NSFR has been adopted by the EU.
Norges Bank støtter forslaget om at NSFR bør innføres som et minimumskrav på 100 prosent for de største institusjonene så snart endelig utforming av NSFR er besluttet i EU.
As Norwegian financial institutions already report their NSFRs to Finanstilsynet based on a method of calculation published on Finanstilsynet's website, Norges Bank recommends that the institutions publish this indicator value.
Siden institusjonene allerede rapporterer NSFR til Finanstilsynet basert på en beregningsmetode som er offentlig tilgjengelig på Finanstilsynets hjemmeside, anbefaler Norges Bank at institusjonene offentliggjør denne indikatorverdien.
Mr. Øystein Olsen, Governor of Norges Bank
Øystein Olsen, Sentralbanksjef
Ms. Ida Wolden Bache, Executive Director
Ida Wolden Bache, Direktør
See page 8 in the 2014 Financial Stability Report, Norges Bank.
Se side 8 i rapporten Finansiell Stabilitet 2014, Norges Bank.
A currency is significant if more than 5 per cent of the institution's total debt is issued in that currency.
En valuta er signifikant om mer enn 5 prosent av institusjonens totale gjeld er utstedt i valutaen.
Key policy rate decision (Press release 24 September 2015)
Rentebeslutning (pressemelding 24. september 2015)
Countercyclical capital buffer 2015 Q3 (Press release 24 September 2015)
Motsyklisk kapitalbuffer 3. kvartal 2015 (pressemelding 24. september 2015)
Monetary Policy Report with financial stability assessment 3/15
Pengepolitisk rapport med vurdering av finansiell stabilitet 3/15
Rates effective from 25 September 2015:
Rentesatser gjeldende fra 25. september 2015:
Key policy rate
Styringsrente
Overnight lending rate
D-lånsrente
Reserve rate
Reserverente
0.75%
0,75%
1.75%
1,75%
-0.25%
-0,25%
“Growth prospects for the Norwegian economy have weakened, and inflation is projected to abate further out.
– Vekstutsiktene for norsk økonomi er svekket, og vi venter at inflasjonen etter hvert vil avta.
The Board has therefore decided to lower the key policy rate now”, says Governor Øystein Olsen.
Styringsrenten settes derfor ned nå, sier sentralbanksjef Øystein Olsen.
Growth in the Norwegian economy is likely to remain low for a longer period than projected earlier owing to the fall in oil prices through summer.
Fallet i oljeprisen gjennom sommeren gjør at veksten i norsk økonomi trolig vil holde seg lav lenger enn tidligere lagt til grunn.
Oil investment is expected to fall to a further extent than projected in June, and lower demand for goods and services from the petroleum sector will reduce activity in other parts of the economy.
Oljeinvesteringene ventes å falle mer enn anslått i juni, og lavere etterspørsel etter varer og tjenester fra petroleumsnæringen vil redusere aktiviteten i andre deler av økonomien.
On the other hand, a weaker krone will contribute to strengthening the profitability of export and import-competing firms.
På den andre siden bidrar en svakere krone til økt lønnsomhet for eksportbedrifter og importkonkurrerende virksomheter.
Unemployment is projected to continue to edge up.
Arbeidsledigheten vil trolig fortsette å øke noe.
House price inflation has been a little higher than projected, albeit with wide regional dispersion.
Veksten i boligprisene har samlet sett vært litt høyere enn anslått, men det er store regionale forskjeller.
Household debt has continued to grow at a faster pace than income.
Husholdningenes gjeld fortsetter å vokse raskere enn inntektene.
The krone depreciation has pushed up consumer price inflation.
Svekkelsen av kronen har løftet veksten i konsumprisene.
Low wage growth is keeping down cost growth, and inflation will edge down as the effects of the krone depreciation unwind.
Lav lønnsvekst holder kostnadsveksten nede, og etter hvert som virkningene av en svakere krone fases ut, vil prisveksten avta.
“The current outlook for the Norwegian economy suggests that the key policy rate may be reduced further in the coming year”, says Governor Øystein Olsen.
– Slik vi nå vurderer utsiktene for norsk økonomi, kan styringsrenten bli satt ytterligere ned i løpet av det nærmeste året, sier sentralbanksjef Øystein Olsen.
Series: Monetary Policy Report Number: 3/2015
Serie: Pengepolitisk rapport Nummer: 3/2015
Monetary Policy Report 3/2015 (PDF 1.4 Mb)
Pengepolitisk rapport 3/15 (PDF 1,2 Mb)
This applies to Charts 1.1, 2.5, 2.6, 2.11, 2.12, 2.14 and 2.21c.
Dette gjelder figur 1.1, 2.5, 2.6, 2.11, 2.12, 2.14 og 2.21c.
These have been corrected 5 November 2015.
Dette er rettet opp 5. november 2015.
Norges Bank's letter of 23 September 2015 to the Ministry of Finance
Norges Banks brev av 23. september 2015 til Finansdepartementet
On 18 June 2015, the Ministry of Finance decided to increase the buffer rate to 1.5 percent, in line with Norges Bank's advice.
Den 18. juni besluttet Finansdepartementet å øke kravet til 1,5 prosent, i tråd med rådet fra Norges Bank.
The rate is effective from 30 June 2016.
Kravet gjelder fra 30. juni 2016.
The decision basis for Norges Bank's advice on the countercyclical capital buffer in 2015 Q3 is presented in the September 2015 Monetary Policy Report.
Beslutningsgrunnlaget for Norges Banks råd om motsyklisk kapitalbuffer i tredje kvartal 2015 legges fram i Pengepolitisk rapport 3/15.
Banks have posted solid earnings so far in 2015, and capital ratios have risen.
Bankene har hatt god lønnsomhet så langt i 2015, og kapitaldekningen har økt.
At the end of Q2, the average Common Equity Tier 1 (CET1) ratio for the largest banks was 13.7 percent.
Ved utgangen av andre kvartal var den rene kjernekapitaldekningen i de største bankene 13,7 prosent i gjennomsnitt.
All of the large banks are well positioned to meet the higher requirements applicable from summer 2016.
Alle de store bankene ligger godt an til å oppfylle de økte kapitalkravene som gjelder fra sommeren 2016.
Recently, banks funding costs have edged up.
I det siste har bankenes finansieringskostnader økt litt.
Banks' losses are low.
Bankene har lave tap.
Household debt is rising faster than disposable income, and credit growth has recently moved up slightly.
Husholdningenes gjeld øker mer enn de disponible inntektene, og i det siste har gjeldsveksten tiltatt litt.
Growth in corporate debt is more moderate.
Gjeldsveksten i foretakene er mer moderat.
Since autumn 2014, growth in bank lending to enterprises has picked up, particularly to enterprises in the commercial property sector and construction industry.
Siden i fjor høst har bankenes utlånsvekst til foretakene tatt seg opp, særlig for foretak innen næringseiendom og bygg og anlegg.
Growth in corporate bond debt has fallen.
Veksten i foretakenes obligasjonsgjeld har falt.
Recently, credit premiums for oil-related enterprises with a low credit rating have risen markedly.
I det siste har kredittpåslagene for oljerelaterte foretak med lav kredittvurdering økt markert.
Applying the trend calculation method proposed by the Basel Committee, the reference rate was 0 percent in 2015 Q2.
Med Baselkomiteens trendberegning var referanseverdien 0 prosent i andre kvartal 2015.
Using an alternative trend calculation method, which has been shown to provide a better leading indicator of crises, the reference rate was 1.25 percent.
Med en alternativ trendberegning, som erfaringsmessig gir en bedre ledende indikator for kriser, var referanseverdien for bufferen 1,25 prosent.
The ESRB stipulates that there should not be a mechanical relationship between the reference rate and the buffer rate, but that the requirement should be based on a broader decision basis.
ESRB presiserer at det ikke skal være en mekanisk sammenheng mellom referanseverdien og nivået på bufferkravet, men at kravet skal baseres på et bredere beslutningsgrunnlag.
Over the past year, house prices have risen faster than household disposable income.
Boligprisene har gjennom det siste året steget mer enn husholdningenes disponible inntekter.
Banks' wholesale funding ratios have been stable.
Andelen markedsfinansiering i bankene har vært stabil.
The persistent rise in household debt ratios and high property price inflation in recent years are signs that financial imbalances have built up.
Den vedvarende oppgangen i husholdningenes gjeldsbelastning og høy prisvekst på eiendom de siste årene, er tegn på at finansielle ubalanser har bygd seg opp.
Norges Bank's assessment of financial imbalances is little changed since June.
Norges Banks vurdering av de finansielle ubalansene er lite endret siden juni.
Increased capital buffers, including a countercyclical capital buffer of 1.5 percent, strengthen banks' resilience to future loan losses.
Økte kapitalbuffere, inkludert en motsyklisk kapitalbuffer på 1,5 prosent, gjør bankene mer robuste mot fremtidige utlånstap.
In the period ahead, borrowing may be restrained by the new requirements for banks' residential mortgage lending and lower growth in the Norwegian economy.
Fremover kan gjeldsopptaket bli dempet av de nye kravene til bankenes utlånspraksis for boliglån og lavere vekst i norsk økonomi.
On the other hand, the decline in lending rates over the past year may entail a risk of further fuelling property price inflation and debt growth.
På den annen side innebærer nedgangen i utlånsrentene det siste året en risiko for at veksten i eiendomspriser og gjeld skyter ny fart.
On the basis of an overall assessment, Norges Bank's Executive Board has decided to advise the Ministry of Finance to keep the buffer rate unchanged.
Norges Banks hovedstyre har etter en samlet vurdering besluttet å gi Finansdepartementet råd om å holde bufferkravet uendret.
Norges Bank has advised the Ministry of Finance to keep the countercyclical capital buffer for banks unchanged.
Norges Bank har gitt råd til Finansdepartementet om å holde kravet til den motsykliske kapitalbufferen i bankene uendret.
The decision basis for the Bank's advice is published in Monetary Policy Report 3/15.
Beslutningsgrunnlaget for rådet er gjengitt i Pengepolitisk rapport 3/15.
Property price inflation remains elevated, and household debt growth has risen slightly in recent months.
Veksten i eiendomsprisene holder seg oppe, og gjeldsveksten i husholdningene har tiltatt litt de siste månedene.
"Norges Bank's assessment of financial imbalances is little changed since June," says Governor Øystein Olsen.
– Norges Banks vurdering av de finansielle ubalansene er lite endret siden juni, sier sentralbanksjef Øystein Olsen.
"Increased capital buffers strengthen banks' resilience to future loan losses," says Governor Olsen.
– Økte kapitalbuffere gjør bankene mer robuste mot fremtidige utlånstap, sier sentralbanksjefen.
In June 2015, the buffer rate was set at 1.5 percent effective from 30 June 2016.
Bufferkravet ble i juni 2015 fastsatt til 1,5 prosent med virkning fra 30. juni 2016.
The Ministry of Finance has decided to keep the buffer requirement unchanged.
Finansdepartementet har besluttet at bufferkravet holdes uendret.
See Ministry's press release: "Countercyclical buffer unchanged".
Se Finansdepartementets pressemelding: «Motsyklisk kapitalbuffer uendret».
Norges Bank's letter: Advice on the countercyclical capital buffer 2015 Q3
Norges Banks brev: Råd om motsyklisk kapitalbuffer 3. kvartal 2015
For more information, please contact: Ms. Hilde Singsaas, Director of Communications and External Relations Tel.
For mer informasjon, vennligst kontakt: Kommunikasjonsdirektør Hilde Singsaas Tlf.
Risk in the payment system is closely linked to the use of deposits.
Risikoen i betalingsformidlingen er nært knyttet til bruk av kontopenger.
Payment transactions - via banks - take time, and this time-lag (between payment and settlement) is an important source of settlement risk.
Formidling av betalinger - via banker - tar tid, og dette tidsgapet (mellom betaling og oppgjør) er en viktig kilde til oppgjørsrisiko.
Cash payment allows immediate settlement without any such risk.
Betaling med kontanter gir umiddelbart oppgjør og medfører ikke tilsvarende risiko.
Therefore, the transition from cash settlement to the use of deposits involves greater risk, but also greater efficiency.
Overgangen fra kontantoppgjør til bruk av kontopenger innebærer derfor økt risiko, men samtidig økt effektivitet.
Thus, the public's choice of means of payment and payment instruments directly affects the degree of risk and efficiency in the payment system.
Publikums valg av betalingsmidler og -instrumenter har således en direkte innvirkning på risikoen og effektiviteten i betalingsformidlingen.
The public's choice of different means of payment and payment instruments varies over time.
Publikums valg av ulike betalingsmidler og -instrumenter varierer over tid.
This is, of course, nothing new.
Dette er selvsagt ingen ny erkjennelse.
Already in 1924, the Banking Commission - which drafted a new law on commercial banks at the time - stated the following:
Allerede i 1924 uttalte bankkomitéen - som den gang utformet ny lov om aktiebanker - at:
The concept of means of payment is not beyond change; it has taken different forms throughout time.
Betalingsmidlene er ikke et uforanderlig begrep, det har gjennom tidene tatt forskjellige skikkelser.
These bank-issued means of payment have - in the more developed countries - reduced the use of legal tender to minor daily disbursements (cash payments in its narrowest sense).
Disse nye, bankmessige betalingsmidler har - i de mere utviklede land - redusert de lovbestemte, tvungne betalingsmidler til å brukes mest, hvor det gjelder dagliglivets mindre opgjør eller isolerte uttellinger (kontantbetalinger i snevreste forstand).
Today, the payment system continues to undergo rapid change.
Også i dag er betalingsformidlingen i rask endring.
New technology, new participants, new regulations and more globalisation have made this fairly complicated subject matter even more challenging to keep up with.
Ny teknologi, nye aktører, nytt rammeverk og stadig mer internasjonalisering gjør at dette området - som var ganske komplisert fra før - blir stadig mer utfordrende å følge med i.
Norges Bank has a statutory responsibility for promoting an efficient payment system.
Norges Bank har et lovpålagt ansvar for å fremme et effektivt betalingssystem.
This responsibility becomes even more demanding when the systems change rapidly.
Når utviklingen går raskt, blir denne oppgaven desto mer krevende.
The focus of my address here today will be on Norges Bank's responsibility as distinct from the responsibility of the market participants and, in particular, that of the banks.
Hva vårt ansvaret består i og hvordan det avgrenses i forhold til aktørenes, og særlig bankenes ansvar, vil være sentralt i mitt foredrag her i dag.
However, before I embark upon this I will provide an assessment of risk and efficiency in the Norwegian payment system.
Før jeg kommer dit, skal jeg imidlertid forsøke å vurdere risiko og effektivitet i det norske betalingssystemet.
I would like to begin with four observations on risk and efficiency in the payment system:
La meg starte med fire observasjoner som jeg finner er relevante for en drøfting av risiko og effektivitet i betalingsformidlingen:
Observations
Noen observasjoner
First, payment system risk is closely linked to the organisation of payment services (legal agreements, time of payment, etc.)
For det første - risikoen i betalingsformidlingen er nært knyttet til utformingen av betalingstjenestene (avtaler, betalingstidspunkt, etc.)
Central banks have been particularly concerned with risk in large value transfer systems, or systems for clearing and settlement of payments between banks.
Sentralbanker har særlig vært opptatt av risikoen i interbanksystemene, eller systemer for avregning og oppgjør av betalinger mellom banker.
These systems are located at the top of the so-called payment pyramid.
Disse systemene befinner seg på toppen av den såkalte betalingspyramiden.
This is where the large, time-critical payments occur and obviously where the system risk is greatest.
Her går de store, tidskritiske betalingene og her er faren for systemrisiko åpenbart størst.