natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The model contains effects of the housing stock, the unemployment rate, banks' lending rates after tax, total wage income in the economy and an indicator of household expectations concerning their own financial situation and the Norwegian economy.
Den inneholder effekter av boligmassen, arbeidsledighetsraten, bankenes utlånsrente etter skatt, de samlede lønnsinntektene i økonomien og en indikator for husholdningenes forventninger til egen og landets økonomi.
In the work on the relation, we did not find any evidence to suggest that migration or demographic conditions have strong direct effects on house prices.
I arbeidet med relasjonen fant vi ikke holdepunkter for at flytting eller demografiske forhold har sterke direkte effekter på boligprisene.
However, demographic changes may affect prices indirectly by affecting overall wage income in the economy.
Demografiske endringer vil imidlertid kunne påvirke prisene indirekte ved å påvirke de samlede lønnsinntektene i økonomien.
The estimated relation provides a good explanation of house price developments in recent years.
Den estimerte relasjonen gir en god forklaring på boligprisutviklingen de siste årene.
High wage income has pushed up house prices.
Høye lønnsinntekter har drevet boligprisene opp.
The contribution from interest rate changes has also been high in the last two years but has diminished somewhat recently.
Bidraget fra renteendringer har også vært høyt de to siste årene, men har avtatt noe i det siste.
In the model, interest rate changes have a strong short-term effect.
I modellen har renteendringer en sterk effekt på kort sikt.
House prices in Norway have risen substantially since 1995.
Boligprisene i Norge har økt betydelig siden 1995.
House prices have also risen rapidly in many other countries.
Også i mange andre land har boligprisene steget raskt.
The IMF has expressed concern that house prices may be too high in relation to fundamentals in some countries.
Det Internasjonale Valutafondet har uttrykt bekymring for at boligprisene kan være overvurdert i enkelte land.
In Norway, there have been signs recently of a slower rise in house prices.
Det har vært tegn til en mer avdempet vekst i boligprisene i Norge i det siste.
The seasonally adjusted, monthly rise has been low since November 2004, but it edged up again in April.
Den sesongjusterte, månedlige veksten har vært lav siden november 2004, men den gikk noe opp igjen i april.
On the other hand, the time it takes to sell a dwelling has declined further, whereas the number of dwellings sold remains high.
På den annen side har tiden det tar å selge en bolig falt ytterligere, samtidig som antall omsatte boliger holder seg høyt.
Housing starts increased substantially in 2004 as a result of high house prices, low interest rates and a favourable economic outlook.
Igangsettingen av nye boliger tok seg betydelig opp i 2004 som følge av høye boligpriser, lave renter og gode økonomiske utsikter.
In Oslo in particular, the level of residential construction activity has been high.
Særlig i Oslo har nybyggingen vært høy.
Increased housing supply will in isolation reduce the pressure in the housing market and contribute to reducing house prices.
Økt tilbud av boliger vil isolert sett redusere presset i boligmarkedet og bidra til lavere boligpriser.
In the last Inflation Report, house price inflation is projected to slow towards 2008.
I siste Inflasjonsrapport anslås boligprisveksten å avta mot 2008.
The main explanation for this is higher interest rates, but increased housing construction will also be a contributing factor.
Hovedforklaringen ligger i økte renter, men økt nybygging bidrar også noe.
Lower unemployment has the opposite effect.
Redusert arbeidsledighet trekker i motsatt retning.
Growth in household debt is expected to slow as a result of lower house price inflation.
Veksten i husholdningenes gjeld antas å avta som følge av lavere boligprisvekst.
Nevertheless, growth in household debt will be higher than growth in disposable income until 2008.
Likevel er veksten i husholdningenes gjeld høyere enn veksten i disponibel inntekt fram til 2008.
As a result, the debt burden, i.e. debt in relation to disposable income, will rise to a level that is appreciably higher than the level prevailing at the end of the 1980s.
Dette fører til at gjeldsbelastningen, dvs. gjeld i forhold til disponibel inntekt, stiger til et nivå som er klart høyere enn det vi hadde på slutten av 1980-tallet.
The debt burden for Norwegian households is relatively high compared with other countries.
Gjeldsbelastningen er relativt høy i norske husholdninger sammenlignet med andre land.
Structural factors such as the percentage of owner-occupied dwellings and differences in tax systems are important to explaining the differences in debt burdens.
Strukturelle forhold som omfanget av eierskap til egen bolig og forskjeller i skattesystemene er viktige forklaringsfaktorer til forskjellene i gjeldsbelastning.
The transition in monetary policy from an exchange rate target to an inflation target has probably made it less likely that households will be exposed to a "dual shock" in the form of higher unemployment and higher interest rates, as was the case during the banking crisis.
Overgangen fra valutakursmål til inflasjonsmål har trolig gjort det mindre sannsynlig at husholdningene utsettes for et "dobbelt sjokk" i form av økt arbeidsledighet og økt rente, slik de ble under bankkrisen.
As a result of the change in monetary policy and more stable macroeconomic developments, households may also have chosen to adapt to a higher debt burden than before.
Omleggingen av pengepolitikken og en mer stabil makroøkonomisk utvikling kan også ha ført til at husholdningene velger å tilpasse seg en høyere gjeldsbelastning enn før.
Household wealth
Husholdningenes formue
Debt as a percentage of gross financial assets is lower today than at the end of the 1980s.
Gjeld i prosent av brutto finansformue er lavere i dag enn på slutten av 1980-tallet.
Insurance claims account for a substantial share of household wealth.
Forsikringskrav utgjør en vesentlig del av husholdningenes formue.
Insurance claims are illiquid, however, and cannot be utilised if payment problems arise.
De er imidlertid lite likvide og kan ikke brukes dersom betalingsproblemer oppstår.
However, debt as a percentage of liquid financial assets, i.e. financial assets minus insurance claims, is also lower now than it was at the end of the 1980s.
Men gjeld i prosent av likvid finansformue, dvs. finansformue fratrukket forsikringskrav, er også lavere nå enn på slutten av 1980-tallet.
The strong increase in wealth indicates that the debt growth in recent years has not led to a reduction in saving.
Den sterke formuesveksten er et uttrykk for at gjeldsveksten vi har sett de siste årene, ikke har ført til redusert sparing.
This contrasts sharply to the situation in the 1980s.
Det står i klar kontrast til situasjonen på 1980-tallet.
In addition to financial assets, households also have housing wealth.
I tillegg til finansformue har husholdningene også boligformue.
There is considerable uncertainty attached to the estimates for housing wealth.
Det knyttes stor usikkerhet til anslagene for boligformue.
A cautious estimate indicates that household housing wealth is 11 per cent higher than financial assets and more than 40 per cent higher than debt.
Et forsiktig anslag tyder på at husholdningenes boligformue er 11 prosent høyere enn finansformuen og over 40 prosent høyere enn gjelden.
Total debt is unevenly distributed
Samlet formue er skjevt fordelt
Debt is also unevenly distributed by age.
Gjelden er også skjevt fordelt etter alder.
In recent years, the debt burden has increased substantially in the younger age groups.
De siste årene har gjeldsbelastningen i de yngre gruppene økt betydelig.
The debt burden for the age group 25-34 is approaching the level prevailing at the time of the banking crisis.
For de mellom 25 og 34 nærmer gjeldsbelastningen seg nivået fra bankkrisen.
The rise in the debt burden must be seen in connection with the fact that they are in the start-up phase and with the rise in house prices.
Veksten må ses i sammenheng med at de er i etableringsfasen og at boligprisene har økt.
The high debt burden makes these groups vulnerable in the event of an interest rate increase.
Den høye gjeldsbelastningen gjør disse gruppene utsatt for en renteøkning.
Consumer credit
Forbrukskreditt
Mortgage loans account for the majority of household borrowing.
Mesteparten av husholdningenes lån består av lån med pant i bolig.
The share of housing loans has increased since 1996, whereas the share of other repayment loans, which may be unsecured or secured with collateral in the form of a car or boat, has declined.
Andelen boliglån har økt siden 1996, mens andelen andre nedbetalingslån, som kan være både usikret eller sikret med pant i for eksempel bil eller båt, har avtatt.
Other loans include construction loans, bank overdrafts, operating credit, leasing and factoring.
Øvrige lån består av byggelån, kasse, drifts- og brukskreditter, leiefinansiering og factoring.
Their share is virtually unchanged.
Deres andel er omtrent uendret.
Norges Bank's statistics do not provide the basis for estimating the total scope of unsecured loans.
Norges Banks statistikk gir ikke grunnlag for å anslå det samlede omfanget av usikrede lån.
Of a total of NOK 1 021 billion in loans to wage earners, pensioners, social security recipients and students at the end of 2004, NOK 208 billion represented non-mortgage loans.
Av totalt 1021 milliarder kroner i lån til lønnstakere, pensjonister, trygdede og studenter ved utgangen av 2004 er 208 milliarder kroner lån uten pant i bolig.
Since the third quarter of 2004, growth in mortgage loans has slowed while growth in other loans has increased.
Fra og med tredje kvartal 2004 har veksten i lån med pant i bolig avtatt, mens veksten i andre lån har økt.
Growth in mortgage loans, however, remains higher.
Veksten i lån med pant i bolig er likevel fortsatt høyere.
Each quarter Kredittilsynet (Financial Supervisory Authority) conducts a survey of selected finance companies that are engaged primarily in consumer financing.
Kredittilsynet gjennomfører hvert kvartal en undersøkelse av et utvalg selskaper som hovedsakelig driver med forbruksfinansiering.
Consumer loans are defined here as both card-based loans and other unsecured consumer loans.
Forbrukslån er her definert som både kortbaserte utlån og andre forbrukslån uten sikkerhet.
The survey shows that several of the finance companies in the sample have recorded strong growth in lending.
Undersøkelsen viser at det har vært høy utlånsvekst i flere av selskapene i utvalget.
However, growth has slowed.
Veksten har imidlertid avtatt.
The survey shows that compared with total loans to the household sector, the number of defaults on consumer credit is high but relatively stable.
Sammenlignet med samlede lån til husholdninger er mislighold på forbrukskreditt i undersøkelsen høy, men nokså stabil.
Losses are low.
Tapene er lave.
Profitability in these companies has improved considerably in recent years, illustrated here by net interest income as a percentage of average total assets.
Lønnsomheten i selskapene har økt kraftig de siste årene, her illustrert ved nettorente i prosent av gjennomsnittlig forvaltningskapital.
This indicates that the enterprises take into account the high risk when pricing consumer credit.
Dette tyder på at selskapene tar hensyn til den høye risikoen i prisingen av forbrukskreditt.
At the same time, it is surprising that more new participants have not entered the market when profitability is so high.
Samtidig er det overraskende at ikke flere nye aktører har kommet inn på markedet når lønnsomheten er så god.
Some consumer loans are probably extended as mortgage loans.
En del forbrukslån gis trolig som lån med pant i bolig.
This possibility is closed to households that do not own their own dwelling.
Denne muligheten er stengt for husholdninger som ikke eier egen bolig.
These households will have to raise consumer loans if they need credit.
Disse vil nødvendigvis ta opp forbrukslån dersom de har behov for kreditt.
According to Statistics Norway's tax statistics for 2003, debt growth for individuals who do not own their own dwellings has been relatively high, but somewhat lower than for those who own their own dwellings.
Ifølge Statistisk sentralbyrås selvangivelsesstatistikk for 2003 har gjeldsveksten for personer som ikke eier egen bolig, vært relativt høy, men noe lavere enn for de som eier egen bolig.
However, the average level of debt for individuals who do not own their own dwellings is considerably lower than for those who own their own dwellings.
Gjennomsnittlig gjeldsnivå for personer som ikke eier egen bolig, er imidlertid betydelig lavere enn for de som eier egen bolig.
An increased supply of unsecured loans has improved consumption possibilities for households that would not otherwise have had access to the credit market.
Økt tilbud av usikrede lån har økt forbruksmulighetene for husholdninger som ellers ikke ville hatt tilgang til kredittmarkedet.
In a period when the supply of loan products increases, it is important that borrowers look carefully at total costs and other loan terms.
I en periode der tilbudet av låneprodukter øker, er det viktig at låntakerne ser nøye på samlede kostnader og øvrige lånebetingelser.
For lenders, the absence of collateral means that evaluating customers' creditworthiness is even more important, especially in the case of new customers.
For långiverne betyr fravær av sikkerheter at det er desto viktigere å vurdere kundens kredittverdighet, særlig ved nye kundeforhold.
It may be difficult to acquire information concerning customers' total debt if they have unsecured loans from several lenders.
Det kan være problematisk å få informasjon om kundenes totale gjeld dersom de har usikrede lån hos flere långivere.
Therefore, it is important that both borrower and lender thoroughly evaluate the borrower's future debt-servicing capacity.
Det er derfor viktig at både låntaker og långiver tar en grundig vurdering av den framtidige gjeldsbetjeningsevnen.
Consequences of developments in household debt
Konsekvenser av utviklingen i husholdningenes gjeld
The sharp rise in house prices and household debt has increased the interest in the interplay between monetary policy and the stability of the financial system.
Den sterke veksten i boligpriser og gjeld til husholdningene har økt interessen for samspillet mellom pengepolitikken og stabiliteten i det finansielle systemet.
Financial stability and price stability are mutually reinforcing.
Finansiell stabilitet og prisstabilitet er gjensidig forsterkende.
Financial stability facilitates a stable supply of credit and stable capital flows and underpins the transmission mechanisms for monetary policy.
Finansiell stabilitet legger til rette for stabil kredittilgang og kapitalflyt, og den støtter oppunder transmisjonsmekanismene for pengepolitikken.
Price stability strengthens financial stability.
Prisstabilitet styrker finansiell stabilitet.
Low and stable inflation provides households and enterprises with a clear indication of changes in relative prices.
Lav og stabil inflasjon bidrar til at endringer i relative priser kommer tydelig fram for husholdningene og bedriftene.
This makes it easier for economic agents to make the right decisions and leads to greater price stability in financial and property markets than would otherwise be the case.
Det gjør det enklere for aktørene i det økonomiske livet å fatte riktige beslutninger, og fører til mer stabile priser i finansmarkedene og eiendomsmarkedene enn ellers.
Developments in credit and asset prices have an influence on inflation.
Utviklingen i kreditt og formuespriser har betydning for inflasjonen.
The current low interest rates make it easy to service debt.
Lav rente gjør det nå enkelt å betjene gjelden.
The household interest burden, i.e. interest expenses after tax in relation to the sum of interest expenses and disposable income, is low despite strong growth in debt.
Husholdningenes rentebelastning, dvs. renteutgifter etter skatt i forhold til summen av renteutgifter og disponibel inntekt, er lav til tross for den sterke gjeldsveksten.
The interest burden will increase, however, when the interest rate reaches a more normal level.
Men rentebelastningen vil øke når renten kommer opp til et mer normalt nivå.
Only 14 per cent of household loans are fixed-interest loans.
Bare fjorten prosent av lån til husholdningene er med fast rente.
This is low in relation to other countries and makes households vulnerable to an interest rate increase that is higher than currently expected.
Det er lavt i forhold til andre land, og det gjør husholdningene utsatt for en renteøkning som er sterkere enn nå forventet.
Compared with losses on loans to the enterprise sector, losses on loans to the household sector were low during the banking crisis at the end of the 1980s.
Sammenlignet med tap på lån til foretak, var tapene på lån til husholdninger lave under bankkrisen på slutten av 1980-tallet.
Despite high real interest rates and a decline in income, households were largely able to service their debt.
Til tross for høy realrente og inntektssvikt klarte husholdningene i stor grad å betjene sin gjeld.
High interest expenses and a decline in income, however, forced households to reduce consumption.
De høye renteutgiftene og inntektssvikten førte imidlertid til at husholdningene reduserte sitt konsum.
This led subsequently to lower turnover in enterprises and weakened profitability and debt-servicing capacity.
I neste omgang førte dette til lavere omsetning i foretakene og svekket lønnsomhet og gjeldsbetjeningsevne.
In this way, households contributed to an increase in banks' losses on loans to the enterprise sector.
På denne måten bidro husholdningene til at bankenes tap på lån til foretak økte.
The higher the household debt burden, the stronger the potential spillover effect from the household sector to the enterprise sector.
Jo høyere gjeldsbelastningen i husholdningene er, jo sterkere vil en slik smitteeffekt fra husholdninger til foretak kunne bli.
The effects of weak economic developments and/or a change in interest rates on financial stability will depend both on the initial situation in households and enterprises and on banks' ability to absorb losses.
Virkningene av en svak økonomisk utvikling og/eller renteendring på den finansielle stabiliteten vil avhenge både av utgangssituasjonen i husholdninger og foretak og av bankenes motstandsevne.
An analysis presented in Financial Stability 1/04 showed that a sharp increase in interest rates and a subsequent fall in house prices may increase banks' losses to 2.5 per cent of gross lending.
En analyse presentert i rapporten Finansiell stabilitet 1/2004 viste at med en kraftig renteøkning og påfølgende boligprisfall vil tapene i bankene kunne øke til 2.5 prosent av brutto utlån.
This is roughly half of what losses were at the beginning of the 1990s.
Dette er om lag halvparten av hva tapene var på begynnelsen av 1990-tallet.
The moderate increase in loan losses is due primarily to an improved financial situation in the enterprise sector.
Den moderate tapsutviklingen skyldes i hovedsak at foretakenes økonomi nå er klart bedre.
Banks' capacity to absorb loan losses depends on their results and their capital adequacy.
Bankenes evne til å tåle tap på utlån avhenger av deres resultater og kapitaldekning.
In the same report, we assessed the capacity of the seven largest banking groups to absorb losses by measuring how large the losses would have to be over a three-year period before their capital base fell below the minimum requirement of 8 per cent.
I samme rapport vurderte vi de syv største bankkonsernenes evne til å tåle tap ved å måle hvor store tapene må være over en treårsperiode før den ansvarlige kapitalen kommer under minstekravet på åtte prosent.
We based our assessment on the accounts for 2003 and assumed that banks do not raise new equity or supplementary capital, that the size and composition of the balance sheet does not change, and that the banks do not pay a dividend.
Vi tok utgangspunkt i 2003-regnskapet og forutsatte at bankene ikke henter inn ny egen- eller tilleggskapital, at balansestørrelsen og sammensetningen ikke endres, og at bankene ikke deler ut utbytte.
In the first example, we assumed that banks have the same results as in 2003 in each of the three subsequent years.
I det første eksemplet forutsatte vi at bankene har samme resultat som i 2003 i hvert av de tre påfølgende årene.
In the second example, we assumed a result before losses of zero for these three years.
I det andre eksemplet la vi til grunn et resultat før tap lik null i disse tre årene.
With the same result before losses as in 2003, the most solid of the seven largest bank conglomerates will have the capacity to absorb an average loss per year over a three-year period of 3.1 per cent of gross lending before the capital falls below the minimum requirement of 8 per cent.
Med resultat før tap som i 2003 vil det mest solide av de syv største bankkonsernene tåle et gjennomsnittlig tap per år over tre år på 3,1 prosent av brutto utlån før den ansvarlige kapitalen kommer under minstekravet på åtte prosent.
If the result before losses is zero in the three years, this group will have the capacity to absorb an average loss of 1.4 per cent of gross lending.
Dersom resultatet før tap er null i de tre årene, vil dette konsernet tåle et gjennomsnittlig tap på 1,4 prosent av brutto utlån.
The least solid of the seven banks will have the capacity to absorb average losses per year over a three-year period of 1.7 per cent and 0.8 per cent of gross lending, respectively, given these two assumptions concerning results.
Den minst solide banken av de syv vil tåle et gjennomsnittlig tap per år over tre år på henholdsvis 1,7 og 0,8 prosent med de to resultatforutsetningene.
Charts in pdf-format (65 kB)
Figurer i pdf-format (84 kB)
The recession was mild after the previous period of expansion culminated in 2002.
Lavkonjunkturen ble mild etter at den forrige høykonjunkturen kulminerte i 2002.
One of the reasons for this is probably that low inflation in the 1990s and current monetary policy have anchored expectations of low and stable inflation among economic agents.
Trolig har det sammenheng med at den lave prisstigningen på 1990-tallet og den nåværende pengepolitikken har forankret forventningene om lav og stabil inflasjon hos aktørene i det økonomiske livet.
One area of uncertainty associated with the economic outlook in Norway, stressed by many observers, is the high level of and strong growth in household debt.
Et usikkerhetsmoment ved de økonomiske utsiktene i Norge, som er blitt fremhevet av mange, er det høye nivået på og den sterke veksten i husholdningenes gjeld.
In the rest of this speech, I will consider possible causes of this strong growth.
Jeg vil i resten av dette foredraget se på mulige årsaker til den sterke veksten.
I will also say something about the possible consequences of debt accumulation for the economic outlook in general and for financial stability in particular.
Jeg vil også si noe om hvilke konsekvenser gjeldsoppbyggingen kan tenkes å få for de økonomiske utsiktene generelt og for finansiell stabilitet spesielt.
Debt is growing far more rapidly in the household sector than in the enterprise sector.
Gjelden vokser langt raskere i husholdningene enn i foretakene.
Growth in household debt has generally been high during the last five years.
Veksten i husholdningenes gjeld har gjennomgående vært høy de siste fem år.
The interest rate reductions since December 2002 seem to have amplified debt growth somewhat.
Rentesenkingen etter desember 2002 synes å ha forsterket gjeldsveksten noe.
It appears that this high growth will continue in 2005.
Den høye veksten ser ut til å fortsette i 2005.
Growth in debt has also been appreciably higher than income growth, so that the debt-to-income ratio, often referred to as the debt burden, has increased markedly.
Gjeldsveksten har også vært klart høyere enn inntektsveksten slik at gjelden i forhold til inntekt, ofte omtalt som gjeldsbelastningen, har økt markert.