natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hourly labour costs for a Swedish manufacturing worker were on average 8 per cent higher than for a Norwegian manufacturing worker in 1980 measured in common currency.
Lønnskostnadene for en svensk industriarbeider var i gjennomsnitt 8 prosent høyere per time enn en norsk industriarbeider i 1980 målt i samme valuta.
In 2004, however, hourly labour costs for a Swedish manufacturing worker was almost 20 per cent lower2.
I 2004 lå derimot timelønnskostnadene for en svensk industriarbeider nesten 20 prosent lavere2.
Competitiveness in Norway's manufacturing industry is now close to 20 per cent weaker than the average for the past 30 years.
Norsk industris konkurranseevne i forhold til svensk industri er nå nesten 20 prosent svakere enn gjennomsnittet for de siste 30 årene.
Norwegians had to pay close to 138 Norwegian kroner for 100 Swedish kronar in 1970.
For å få 100 svenske kroner måtte nordmenn i 1970 betale nærmere 138 norske kroner.
Today, we only have to pay a little more than 90 Norwegian kroner.
I dag trenger vi ikke betale mer enn drøyt 90 norske kroner.
The appreciation of the Norwegian krone has made it less expensive to buy goods and services in Sweden.
Styrkingen av den norske kronen har gjort det rimeligere å kjøpe varer og tjenester i Sverige.
During longer periods, the exchange rate seems to have been influenced by changes in prices for export goods and import goods in the two countries.
Valutakursen synes i lange perioder å ha blitt påvirket av endringer i prisene på landenes eksport- og importvarer.
In the 10 years to 1983, the Norwegian krone showed a particularly strong appreciation against the Swedish krona.
I tiåret før 1983 styrket den norske kronen seg særlig sterkt mot den svenske.
This occurred at the same time as Norway experienced far more favourable developments in prices for its export goods relative to import goods than was the case for Sweden.
Dette falt sammen med at Norge opplevde en langt gunstigere utvikling i prisen på sine eksportvarer relativt til importvarer enn Sverige gjorde.
Norway's terms of trade improved.
Norges bytteforhold mot utlandet bedret seg.
In the 1970s, the sharp rise in oil prices contributed to this.
De kraftige oljeprisøkningene på 1970-tallet bidro.
In practice, the appreciation of the Norwegian krone against the Swedish krona occurred when the Swedish authorities devalued their currency more than the Norwegian authorities.
Styrkingen av den norske kronen mot den svenske skjedde i praksis ved at svenske myndigheter devaluerte sin valuta mer enn norske myndigheter.
The authorities devalued against a basket of currencies.
Myndighetene devaluerte mot en kurv av flere valutaer.
In Sweden, the Palme government's devaluation of 16 per cent in October 1982 was particularly strong.
Den svenske regjeringen Palmes nedskrivning av den svenske kronen på 16 prosent i oktober 1982 var særlig stor.
Finland responded by devaluing its currency by 6 per cent.
Finland svarte med å devaluere sin valuta med 6 prosent.
In Norway, industrial leaders and industry organisations also pressed in favour of a devaluation of the Norwegian krone.
I Norge presset industriledere og industriorganisasjoner for en nedskriving også av den norske kronen.
Norway's finance minister Rolf Presthus characterised the Swedish decision as a serious setback for Nordic cooperation3, and chose not to change the value of the Norwegian krone.
Norges finansminister Rolf Presthus karakteriserte den svenske beslutningen som et alvorlig tilbakeskritt for nordisk samarbeide3, og valgte å ikke svare med å endre verdien av den norske kronen.
In much of the 1970s and 1980s, economic policy in Norway and Sweden lacked a long-term approach and credibility.
Den økonomiske politikken i Norge og Sverige på store deler av 1970- og 1980-tallet kan sies å ha manglet langsiktighet og troverdighet.
This contributed to wide swings in production and employment.
Dette bidro til store svingninger i produksjonen og sysselsettingen.
With a policy of low interest rates and devaluation, inflation became entrenched at a high level.
Med lavrentepolitikk og devalueringer festnet inflasjonen seg på et høyt nivå.
Frequent devaluations in the period following 1976 could not prevent a weakening of the manufacturing sector in the long run.
Hyppige devalueringer fra 1976 kunne ikke i lengden hindre at industrien ble svekket.
The wide fluctuations culminated in a borrowing spree that started in the mid-1980s, first in Norway and then in Sweden.
De store svingningene kulminerte med lånefesten fra midt på 1980-tallet, først i Norge og deretter i Sverige.
The borrowing spree was succeeded by deep economic crises.
Lånefesten ble etterfulgt av dype økonomiske kriser.
Both Norway and Sweden had to abandon their fixed exchange rate policy in 1992.
Både Norge og Sverige måtte forlate fastkurspolitikken i 1992.
Sweden switched to inflation targeting in 1993 and was among the first countries to introduce a system that would later become the norm for small and medium-sized economies.
Landet var dermed blant de første til å innføre et system som siden skulle bli det vanlige for små og mellomstore økonomier.
The Riksbank succeeded fairly quickly in anchoring inflation expectations and keeping inflation low and stable in Sweden.
Riksbanken lyktes forholdsvis raskt å forankre prisforventningene og å holde inflasjonen i Sverige lav og stabil.
Norway followed suit in March 2001.
Norge fulgte etter i mars 2001.
With floating exchange rates, the exchange rate may adapt to changes in growth prospects and changes in the terms of trade.
Når valutakursene flyter, vil kursen kunne tilpasse seg endringer i vekstutsikter og endringer i bytteforholdet på et lands eksport- og importvarer.
Since the end of the 1990s the Swedish krona has depreciated against the Norwegian krone.
Fra slutten av 1990-tallet har den svenske kronen svekket seg i forhold til den norske kronen.
During this period, Norway has experienced a considerable rise in prices for export products such as oil and aluminium, partly owing to high demand in China.
Norge har i denne perioden opplevd sterk prisutvikling på eksportprodukter som olje og aluminium, blant annet på grunn av høy etterspørsel fra Kina.
Sweden, on the other hand, has been influenced by a slower rise in prices for goods such as ICT products.
Sverige har derimot blitt påvirket av lavere prisutvikling på blant annet informasjons-, teknologi- og kommunikasjonsvarer (IKT).
The close trade relations between Norway and Sweden are of benefit to both countries.
Den nære handelen mellom Norge og Sverige er gunstig for begge land.
Even if petroleum exports to Sweden rose sharply in the 1970s, Norway still ran a trade deficit with Sweden.
Selv om petroleumseksporten til Sverige økte kraftig fra 1970-tallet, hadde Norge fortsatt underskudd på handelsbalansen med Sverige.
We have needed goods from Sweden to build up our petroleum sector, and increased wealth has enabled us to increase goods imports from Sweden.
Vi har trengt varer fra Sverige for å bygge opp vår petroleumssektor, og økt velstand har gjort oss i stand til å øke vår import av varer fra Sverige.
Norway has thus maintained its import share of traditional goods from Sweden while our export share to Sweden has declined.
Norge har dermed opprettholdt importandelen av tradisjonelle varer fra Sverige mens eksportandelen til Sverige har falt.
Weaker business sector competitiveness in Norway in relation to that of Sweden is probably one important factor.
Svakere konkurranseevne for norsk næringsliv i forhold til svensk næringsliv er trolig en viktig årsak.
Looking ahead, some of the features we have observed over the past 30 years may change.
Når vi ser framover kan noen av de utviklingstrekkene vi har sett de siste 30 årene snu.
There is an imbalance between the cost level in Norway and in Sweden.
Det er en ubalanse mellom kostnadsnivået i Norge og i Sverige.
The cost differential cannot be sustained in the longer term.
Forskjellen er ikke opprettholdbar på lengre sikt.
The high cost level in the Norwegian business sector is adapted to a situation where we are developing the petroleum sector and phasing in the use of petroleum revenues into the mainland economy.
Det høye kostnadsnivået norsk næringsliv har i dag, er tilpasset at vi bygger ut petroleumssektoren og jevnt faser inn bruken av oljeinntektene i fastlandsøkonomien.
After a period, we will be able to cover a smaller share of our imports using current petroleum revenues and by drawing on capital in the Petroleum Fund.
Etter hvert vil vi kunne dekke en mindre del av vår import med løpende oljeinntekter og trekk på oppsparte midler i Petroleumsfondet.
The Norwegian cost level will then have to be dampened, also compared with that of Sweden.
Da må det norske kostnadsnivået dempes, også sammenliknet med det svenske.
Competitiveness may in the longer run be brought back to the level prevailing at the end of the 1960s before Norway became an oil nation.
Kanskje vil konkurranseevnen på lengre sikt bringes tilbake til nivået fra slutten av 1960-tallet, før Norge ble en oljenasjon.
During such a period of adaptation, which may start in 5 or 10 or 15 years, a flexible exchange rate, with a fall in the Norwegian krone against the Swedish krona, will have to play an important role.
I denne tilpasningen, som kanskje vil starte om 5 eller 10 eller 15 år, vil en fleksibel valutakurs, med fall i den norske kronen mot den svenske, måtte spille en vesentlig rolle.
Where do we stand today?
Hvor står vi nå?
Tariff barriers for trade in goods are low.
Tollbarrierene for handel med varer er lave.
The EU/EEA agreement also provides for increased trade in services.
Gjennom EU/EØS-avtalen åpnes det også opp for økt handel med tjenester.
During the 1990s, capital mobility has increased to a level that is higher than 100 year ago.
Kapitalmobiliteten er i løpet av 1990-tallet blitt større enn for 100 år siden.
Free capital flows and free trade pave the way for high economic growth and prosperity, but also entail challenges.
Frie kapitalbevegelser og fri handel gir mulighet for høy økonomisk vekst og velstand, men innebærer også utfordringer.
Competition has increased in many industries.
Konkurransen har økt for mange næringer.
Labour-intensive processes are being transferred to new EU member states such as the Baltic countries.
Arbeidsintensive prosesser blir flyttet til nye EU-land, blant annet til de baltiske landene.
Some multinational companies have streamlined various production processes and distribution and centralised them in the same location.
Multinasjonale konsern har til tider strømlinjeformet og samlokalisert de ulike produksjonsprosessene og distribusjonsleddene.
Saab has been acquired by General Motors and Volvo by Ford.
Saab er blitt kjøpt opp av General Motors og Volvo av Ford.
In periods, this has given rise to unrest among local authorities and employees, for example in the traditional manufacturing city of Trollhättan.
Det har til tider gitt opphav til uro for lokale myndigheter og arbeidstakere, blant annet i den tradisjonelle industribyen Trollhättan.
In Norway, many large multinational companies have closed down operations at home and established their main offices and warehouses in the Stockholm or Malmö/Copenhagen area.
I Norge har vi mange erfaringer med at store multinasjonale konsern legger ned sine nasjonale kontorer og virksomheter hos oss og etablerer skandinaviske hovedkontorer og lagre i Stockholm- eller i Malmö-/København-regionene.
Both the Norwegian costs level and population density have been of disadvantage to use with regard to these structural developments.
Både det norske kostnadsnivået og befolkningens tetthet har vært en ulempe for oss i denne strukturutviklingen.
Sweden has partly responded to strong international competition by continuing to develop new and improving existing products and processes.
Sverige har i noen grad møtt den sterke internasjonale konkurransen ved å utvikle nye og forbedre eksisterende produkter og prosesser.
The country has also become a Nordic financial centre by being the home country to four large financial conglomerates.
Landet har også fått en rolle som nordisk finanssenter ved å være hjemland for fire store finanskonsern.
As mentioned the Norwegian economy has benefited from good prices for our export products and proximity to petroleum activities provide Norwegian manufacturing with advantages.
Norsk økonomi har som nevnt nytt godt av gode priser på våre eksportprodukter og nærhet til petroleumsvirksomhet gir norsk industri fordeler.
However, our oil dependence and a lack of diversification in our industry structure are a source of concern as regard long-term developments
Men samtidig kan vår oljeavhengighet og ensidige næringsstruktur gi grunnlag for en uro for den langsiktige utviklingen.
Monetary policy's most important contribution is to provide the economy with a nominal anchor.
Pengepolitikkens viktigste bidrag er å gi økonomien et nominelt anker.
Today, inflation targeting is the norm for small and medium-sized economies.
I dag er inflasjonsstyring i pengepolitikken det normale i små og mellomstore åpne økonomier.
Exchange rates fluctuate, but there are several ways of hedging against fluctuations.
Valutakursene svinger, men aktørene har flere muligheter til å sikre seg.
After Sweden switched to inflation targeting, the country has experienced solid output growth and low and stable inflation compared with the previous decades.
Etter at Sverige gikk over til inflasjonsstyring har landet opplevd en god vekst i produksjonen og lav og stabil inflasjon sammenlignet med foregående tiår.
Since 2002, inflation has fallen sharply both in Norway and Sweden.
Siden 2002 har prisstigningen falt kraftig både i Norge og Sverige.
Between December 2002 and March 2004, the key rate was reduced by a total of 5.25 percentage points in Norway.
Fra desember 2002 til mars 2004 ble renten satt ned med i alt 5,25 prosentenheter i Norge.
During the same period, the key rate in Sweden was lowered by 2.25 percentage points, but from a lower level.
Styringsrenten i Sverige ble i samme periode satt ned med 2,25 prosentenheter, men fra et lavere nivå.
Two years after we started lowering interest rates in Norway, there are signs that inflation is moving up, albeit slowly.
To år etter vi i Norge begynte å senke renten, kan det se ut til at prisstigningen er på vei opp, om enn sakte.
The interest rate cuts have had a pronounced impact on demand, output and employment.
Virkningen på rentefallet på etterspørsel, produksjon og sysselsetting har vært store.
The experience of Norway and Sweden may indicate that inflation expectations remain stable even if inflation varies somewhat, as long as the interest rate is used actively to moderate the effects.
Erfaringene fra Norge og Sverige kan tyde på at inflasjonsforventningene holder seg stabile selv om prisstigningen svinger en del så lenge renten brukes aktivt for å dempe utslagene.
With our highly open economies, we may have to accept somewhat wider swings than some countries.
Med våre svært åpne økonomier må vi kanskje godta noe større svingninger enn i en del andre land.
The estimates take account of both actual hourly wages and indirect costs.
Det er i dette regnestykket tatt hensyn til både faktiske lønninger per arbeidet time og indirekte kostnader.
3 Aftenposten, October 1982
3 Aftenposten oktober 1982.
The speech is based on the assessments presented at Norges Bank's press conference following the Executive Board's monetary policy meeting on 16 March, Inflation Report 1/05 and on previous speeches.
Foredraget bygger på vurderingene gitt på Norges Banks pressekonferanse etter rentemøtet i hovedstyret 16. mars, Inflasjonsrapport 1/05 og på tidligere foredrag.
The Norwegian economy is growing at a solid pace, and there are prospects that growth will remain high in the year ahead.
Det er god vekst i norsk økonomi, og det er utsikter til at veksten holder seg høy i året vi nå er inne i.
In the euro area, monetary policy is oriented towards price stability, defined as inflation below but close to 2 per cent.
I euroområdet er pengepolitikken rettet inn mot prisstabilitet, definert som inflasjon under, men nær to prosent.
The economy is also exposed to unexpected disturbances.
Økonomien blir utsatt for uventede forstyrrelser.
As a result, we cannot fine-tune economic developments using the interest rate, but avoid the largest effects when the economy is exposed to disturbances.
Vi kan derfor ikke finstyre utviklingen i økonomien, men hindre de største utslagene når økonomien blir utsatt for forstyrrelser.
The last time I was here, almost exactly a year ago, Norges Bank's Executive Board had just decided to reduce the key rate by 0.25 percentage point to 1.75 per cent.
Da jeg var her for temmelig nøyaktig ett år siden, hadde Hovedstyret nettopp vedtatt å redusere renten med 0,25 prosentenheter til 1,75 prosent.
Since then, the key rate has remained at this historically low level.
Renten har siden ligget fast på dette historisk lave nivået.
From December 2002 to March 2004, the key rate was reduced by a total of 5.25 percentage points.
Fra desember 2002 til mars 2004 ble renten satt ned med i alt 5,25 prosentenheter.
Surveys of inflation expectations indicate that expectations are well anchored around the inflation target in the long term.
Undersøkelser om prisstigningen framover tyder på at forventningene er godt forankret omkring inflasjonsmålet på lang sikt.
After several expensive wage settlements and a short period when the krone exchange rate was high had weakened profitability in the Norwegian business sector, the depreciation of the krone contributed to curbing the decline in activity and employment.
Etter at flere dyre lønnsoppgjør og en kort periode med sterk krone hadde svekket lønnsomheten i norsk næringsliv, bidro fallet i kronen til å dempe nedgangen i aktiviteten og sysselsettingen.
The recession was short-lived.
Lavkonjunkturen ble kortvarig.
Together with private consumption and fixed investment in the petroleum sector, traditional exports were an important factor underlying growth in the early stages of the upturn that started in the first half of 2003.
Sammen med privat konsum og realinvesteringene i oljesektoren var tradisjonell eksport en viktig faktor bak veksten tidlig i konjunkturoppgangen som startet i første halvår 2003.
Prices for many of our most important export goods have risen as a result of strong growth in new markets.
Prisene på mange av våre viktigste eksportvarer har økt som følge av sterk vekst i nye markeder.
Growth in Norway's total exports excluding oil and gas is, however, lower than import growth among our trading partners.
Veksten i vår samlede eksport utenom olje og gass er imidlertid lavere enn importveksten hos våre handelspartnere.
Mainland fixed investment has gradually become an important driving force behind the upturn.
Realinvesteringene i Fastlands-Norge har etter hvert blitt en viktig drivkraft i konjunkturoppgangen.
Investment has picked up in most industries and growth was stronger than expected towards the end of 2004.
I de fleste næringer har investeringene tatt seg opp, og veksten mot slutten av 2004 var sterkere enn ventet.
Norges Bank's regional network has registered rising investment in all industries.
Norges Banks regionale nettverk registrerer økende investeringer i alle næringer.
Petroleum investment in particular appears to be growing at a faster pace than projected.
Særlig ser det ut til at investeringene i petroleumsvirksomheten vokser sterkere enn anslått.
This may continue to boost mainland output.
Det vil trolig fortsatt bidra til å øke produksjonen i fastlandsøkonomien.
In the past few years, household demand has been underpinned by low interest rates, high real wage growth and higher asset prices.
Husholdningenes etterspørsel har de siste par årene vært understøttet av lave renter, høy reallønnsvekst og økte formuespriser.
According to preliminary national accounts figures, private consumption increased by 4.3 per cent last year.
Ifølge foreløpige nasjonalregnskapstall økte privat konsum med 4,3 prosent i fjor.
House price inflation has slowed somewhat, but remains high.
Veksten i boligprisene har avtatt noe, men er fortsatt høy.
Housing starts in 2004 were at the highest level for several years.
Igangsettingen av nye boliger var i 2004 den høyeste på flere år.
Home refurbishment is probably also rising sharply.
Trolig er det også sterk vekst i rehabilitering av boliger.
Overall, the supply of capital to households has increased sharply.
Samlet sett har husholdningenes tilgang på midler økt kraftig.
Debt accumulation was slightly higher than 11 per cent in 2004 and is now considerably higher than growth in household disposable income.
Gjeldsveksten var noe over 11 prosent i 2004 og er nå betydelig høyere enn veksten i husholdningenes disponible inntekt.
This largely reflects the sharp rise in house prices since the mid-1990s.
Den sterke veksten i boligprisene fra midten av 1990-tallet bidrar til denne utviklingen.
According to TNS Gallup's consumer confidence indicator for the first quarter of 2005, households are still highly optimistic with regard to their personal finances and the domestic economy.
TNS Gallups forventningsindikator for 1. kvartal 2005 viste at husholdningene fortsatt er svært optimistiske i synet på både egen og landets økonomi.
Our regional network confirms this view with reports of strong growth in companies that provide goods and services to households.
Dette bekreftes av våre inntrykk fra det regionale nettverket, der det meldes om sterk vekst i virksomheter som selger varer og tjenester til husholdningene.
On the whole, household consumption and housing investment are projected to show fairly strong growth over the next few quarters.
Samlet sett er det utsikter til at husholdningenes forbruk og boliginvesteringer vil vokse relativt sterkt de nærmeste kvartalene.
Despite the strong upturn in the mainland economy, the rise in the number of employed has been fairly modest.
Selv med sterk oppgang i fastlandsøkonomien har økningen i antall sysselsatte personer vært relativt beskjeden.
Productivity rose quite sharply in the first few quarters after economic growth picked up.
Produktiviteten økte nokså sterkt i de første par kvartalene etter at veksten tok seg opp.
Normally, strong productivity growth is gradually followed by an increase in employment.
Erfaringsmessig avløses sterk produktivitetsvekst etter hvert av at bedriftene igjen begynner å ansette flere.
The current upturn has lasted about two years.
Oppgangen vi nå er inne i, har vart i om lag to år.
The fairly low level of growth in employment, as measured by the number of employed, must be seen in the light of the sharp decline in sickness absence through 2004 after rising for several years.
Når sysselsettingen målt i personer likevel har økt nokså lite, må det ses i lys av at sykefraværet falt kraftig gjennom 2004 etter flere år med økning.
The decrease in sickness absence has increased companies' supply of labour and reduced the need for new employees.
Fallet i sykefraværet har økt bedriftenes tilgang på arbeidskraft og dempet behovet for nye ansettelser.
Measured in person-hours worked, employment growth was solid last year.
Målt i antall timeverk var det god vekst i sysselsettingen i fjor.
Person-hours worked increased by 2.2 per cent from 2003 to 2004.
Timeverkene økte med 2,2 prosent fra 2003 til 2004.
A corollary to the increase in the number of person-hours worked is partly reduced sickness absence and partly three more working days in 2004 compared with 2003.
Økningen i timeverk har et motstykke dels i redusert sykefravær, og dels i at det var tre flere virkedager i fjor enn i forfjor.
An increase in available person-hours and increased competition and rationalisation in many sectors led to higher-than-normal growth in potential output last year.
Økning i tilgjengelige timeverk og økt konkurranse og effektivisering i mange sektorer bidro til at produksjonspotensialet økte noe mer enn normalt i fjor.
The economy has therefore been able to grow a fairly rapidly for a period without the emergence of bottlenecks in the labour market.
Økonomien har derfor i en periode kunnet vokse nokså mye uten at det har oppstått flaskehalser i arbeidsmarkedet.