natgillin/translations-raw huggingface dataset:
There is a risk that an interest rate that is kept low for a longer period may lead to expectations of a persistently low interest rate.
Det er risiko for at en rente som holdes lav i en lengre periode, i seg selv kan føre til forventninger om vedvarende lav rente.
This might result in a higher-than-projected rise in output and inflation and would in isolation suggest a faster interest rate increase.
Det kan medføre at veksten i produksjon og inflasjon tiltar og blir høyere enn anslått og ville isolert sett tale for en raskere renteoppgang.
Developments in the global economy are uncertain.
Utviklingen i internasjonal økonomi er usikker.
Our projections are based on favourable growth prospects in other countries and continued high oil prices.
Våre anslag bygger blant annet på at utsiktene for vekst i andre land er gode, og at oljeprisen holder seg høy.
Different developments in global growth and in oil prices would result in a different path for the Norwegian economy.
Andre forløp for veksten ute og for oljeprisen vil kunne gi en annen utvikling i norsk økonomi enn anslått.
Interest rate setting must also be assessed in the light of developments in property prices and credit.
Rentesettingen må også ses i lys av utviklingen i eiendomspriser og kreditt.
Wide fluctuations in these variables may constitute a source of instability in demand and output in the somewhat longer run.
Store svingninger i disse størrelsene kan være en kime til ustabilitet i etterspørsel og produksjon på noe lengre sikt.
Safeguarding financial stability implies that the interest rate should be brought up towards a more normal level.
Hensynet til finansiell stabilitet tilsier at renten bør bringes opp mot et mer normalt nivå.
If developments in the economy are in line with the baseline scenario, it is likely that financial developments in banks and enterprises will be favourable.
Med en økonomisk utvikling som anslått i referansebanen vil det være utsikter til en gunstig finansiell utvikling i bankene og foretakene.
As mentioned above, however, developments ahead are uncertain and the Norwegian economy may be exposed to shocks.
Som nevnt ovenfor er det imidlertid usikkerhet knyttet til utviklingen fremover, og norsk økonomi kan bli utsatt for sjokk.
Uncertainty with regard to financial stability in the longer term is mainly related to the historically high household debt burden and to changes in asset prices.
Usikkerheten med hensyn til finansiell stabilitet på lengre sikt er i hovedsak knyttet til den historisk høye gjeldsbelastningen i husholdningene og utviklingen i formuespriser.
Long periods of a sharp rise in debt, asset prices and investments may give rise to instability and problems in the financial system at a later stage.
Lange perioder med sterk vekst i gjeld, formuespriser og investeringer kan være en kime til senere ustabilitet og problemer i det finansielle systemet.
We have observed this phenomenon both in Norway and in other countries.
Det har vi erfart både i Norge og i andre land.
The trend we have seen in household borrowing in recent years is not sustainable over time.
Den utviklingen vi har hatt i gjeldsopptak i husholdningene de siste årene er ikke opprettholdbar over tid.
The current interest rate level is very low compared with the level that over time must be considered more normal.
Det rentenivå vi har i dag er svært lavt i forhold til hva som over tid må antas å være et mer normalt nivå.
Borrowers and lenders would probably be wise to bear this in mind.
Både låntakere og långivere gjør trolig klokt i å ta dette inn over seg.
Charts in pdf-format (144 kB)
Figurer i pdf-format (142 kB)
Speech by Deputy Governor Jarle Bergo at the Foreign Exchange Seminar of the Association of Norwegian Economists at Sanderstølen on 27 January 2006
Foredrag av visesentralbanksjef Jarle Bergo på Valutaseminaret, Sanderstølen 27. januar 2006
First of all, I would like to thank you for inviting me to this seminar.
Jeg vil først gjerne få takke for invitasjonen til dette seminaret.
Participants at this and other seminars have occasionally shown some interest in Norges Bank's views on future interest rate developments.
Av og til har det her og ved liknende arrangementer vært en viss interesse for Norges Banks syn på den fremtidige renteutviklingen.
For a long period, our analyses were based on the assumption that the interest rate would move in line with market expectations, and the discussion was usually about whether the bank agreed with this interest rate outlook or had a different interest rate path in mind.
Våre analyser var lenge basert på at renten ville utvikle seg i tråd med markedsaktørenes forventninger, og da gikk diskusjonen gjerne på om banken var enig i disse renteutsiktene eller hadde en annen renteutvikling i bakhodet.
In Inflation Report 3/05, projections were based on the Bank's own projected path for future interest rates for the first time.
I Inflasjonsrapport 3/05 ble prognosene for første gang basert på bankens eget anslag på fremtidig rente.
In other words, from using technical assumptions and others' assessments of our future monetary stance, we have now in a sense "assumed ownership" ourselves of the interest rate path in our projections.
Fra å bruke tekniske forutsetninger og andres vurderinger om vår fremtidige rentesetting, har vi altså nå selv i en viss forstand "tatt eierskap" over rentebanen i prognosene våre.
This seminar would therefore seem to give me an appropriate opportunity to provide some background on this issue and on the assessments underlying our forecasting.
Det er derfor ikke unaturlig å bruke denne anledningen til å gjøre rede for bakgrunnen for dette og dessuten si noe om de vurderingene vi forøvrig gjør i prognosearbeidet.
When we make forecasts for variables such as output and inflation, we must at the same time have formed an opinion of the future interest rate path.
Når vi lager prognoser for størrelser som produksjon og inflasjon, må vi samtidig ha en oppfatning av utviklingen i fremtidig rente.
Interest rate developments, in turn, must be considered in the context of other forecasts.
Renteutviklingen kan i sin tur ikke ses uavhengig av de øvrige anslagene.
The choice of interest rate path in forecasting is important because monetary policy influences developments in the economy primarily through expectations.
Valg av rentebane i prognosearbeidet er viktig fordi det først og fremst er gjennom forventninger at pengepolitikken påvirker det økonomiske forløpet.
I will come back to this later on in my speech.
Betydningen av dette kommer jeg tilbake til.
First I will focus on the role of the interest rate in Norges Bank's projections.
Jeg vil først gå inn på hvordan Norges Bank behandler renten i prognosearbeidet.
I will then move on to describe the analytical tools used by the Bank to arrive at a projection for future interest rates.
Deretter ser jeg nærmere på det analyseverktøyet banken bruker for å komme fram til et anslag på fremtidig rente.
Finally, I will discuss the uncertainty inherent in the projections.
Til slutt tar jeg for meg usikkerheten i prognosene.
Choice of interest rate assumptions in forecasting
Valg av renteforutsetning i prognosearbeidet
Norges Bank seeks to achieve an interest rate path that provides a reasonable balance between the objective of bringing inflation up to target and the objective of stabilising developments in output and employment.
Norges Bank søker å oppnå en renteutvikling som gir en rimelig avveiing mellom hensynet til å stabilisere inflasjonen på målet og stabilisere utviklingen i produksjon og sysselsetting.
This means we have to judge how these variables will develop in the period ahead and how they are affected by the interest rate.
Da må vi ha en oppfatning av hvordan disse størrelsene vil utvikle seg fremover og hvordan de påvirkes av hva renten er.
Hence, in order to make forecasts for inflation and output, we must also judge how interest rates will develop in the future.
For å utarbeide prognoser for inflasjonen og produksjonen, kreves det derfor at en også har en oppfatning av utviklingen i fremtidig rente.
The interest rate can be approached in various ways in forecasting.
Renten kan behandles på flere måter i prognosearbeidet.
There might be arguments in favour of basing the interest rate assumption on external factors, as an exogenous assumption, either by assuming that the interest rate will remain constant through the projection period or that it will develop in line with market expectations.
Det kan være argumenter for å hente renteforutsetningen utenfra, som en eksogen antagelse, enten ved å forutsette at renten holder seg konstant over prognoseperioden eller at den utvikler seg i tråd med markedets renteforventninger.
The projections that result from such technical interest rate assumptions do not necessarily provide a reasonable balance between the different objectives of monetary policy.
Anslagene som følger av slike tekniske renteforutsetninger, gir ikke nødvendigvis en rimelig avveiing mellom de ulike hensynene pengepolitikken skal ta.
In some cases, both the interest rate assumption and the projections may seem unreasonable.
I enkelte tilfeller kan både renteforutsetningen og anslagene fremstå som urimelige.
This may raise the question of the purpose of forecasting.
Det kan reise spørsmål om hensikten med anslagsarbeidet.
However, it provides a starting-point for discussions about how the interest rate path might be adjusted to produce more acceptable results.
Det gir imidlertid et utgangspunkt for verbalt å drøfte justeringer i rentebanen som gir mer akseptable resultater.
Alternatively, the interest rate can be treated in the same way as other variables forecast by the Bank.
Alternativt kan en forsøke å behandle renten på lik linje med andre størrelser det lages anslag for.
We would then have to try to make projections for inflation, output and the interest rate simultaneously, with the aim of arriving at an interest rate path that provides a reasonable balance between the different objectives of monetary policy.
En må da prøve å lage anslag for inflasjonen, produksjonen og renten samtidig, hvor formålet med anslagene er å komme fram til en renteutvikling som gir en rimelig avveiing mellom de ulike hensynene pengepolitikken skal legge vekt på.
If the central bank has the intention of adhering to this interest rate path, this might be regarded as an interest rate forecast rather than a technical assumption.
Dersom sentralbanken har som intensjon å følge denne rentebanen, kan man se på dette som en prognose for renten, snarere enn en teknisk forutsetning.
Establishing such an interest rate path is not a straightforward matter.
Det er ikke nødvendigvis enkelt å etablere en slik rentebane.
Flexible inflation targeting, which is the system we use, means that the deviation from the inflation target and the output gap are both taken into account.
Fleksibel inflasjonsstyring, som er vårt system, innebærer at vi skal se hen både til avviket fra inflasjonsmålet og produksjonsgapet.
There is considerable uncertainty surrounding the calculation of the output gap, and there is no simple relationship between developments in the output gap and developments in inflation.
Det er stor usikkerhet knyttet til beregning av produksjonsgapet, og det er ingen enkel sammenheng mellom utviklingen i produksjonsgapet og utviklingen i inflasjonen.
It cannot therefore be claimed with any great certainty that it is possible to identify one particular interest rate forecast that provides the indisputably "best" trade-off in monetary policy.
En kan derfor ikke med stor tyngde hevde at en kan identifisere en bestemt renteprognose som representerer den udiskutabelt "beste" avveiingen i pengepolitikken.
More often than not, there will be a number of possible interest rate paths that might be said to provide a reasonable balance, in view of the uncertainty involved.
Det vil nok ofte være slik at det finnes flere rentebaner som vil kunne sies å gi en rimelig avveiing, usikkerheten tatt i betraktning.
Norges Bank's treatment of the interest rate in forecasting has changed over time.
Norges Banks behandling av renten i prognosearbeidet har endret seg over tid.
In 1999 and 2000, forecasting was based on the assumption that the interest rate would develop in line with market expectations as indicated by forward interest rates.
I 1999 og 2000 ble det lagt til grunn en rente som utviklet seg i tråd med markedets forventninger slik disse ble målt ved terminrentene.
In 2001 and 2002, the Bank based its forecasting on the assumption that the interest rate would remain constant to the end of the projection period.
I 2001 og 2002 gikk banken over til å forutsette at renten holdt seg konstant ut prognoseperioden.
The constant level of the interest rate was calculated on the basis of historical averages, although the historical period on which the calculations were based could vary from one period to the next.
Det konstante nivået på renten ble beregnet på bakgrunn av historiske gjennomsnitt, men den historiske perioden som ble lagt til grunn for beregningene kunne variere fra gang til gang.
On some occasions, the interest rate assumption reflected the average for the interest rate over the previous three months, on other occasions, the average for the previous month.
Ved noen anledninger reflekterte renteforutsetningen gjennomsnittet renten hadde hatt de siste tre månedene, ved andre anledninger gjennomsnittet siste måned.
From mid-2003, the interest rate assumption was again linked to market expectations, and in autumn 2005 we published our own interest rate forecast.1
Fra midten av 2003 ble renteforutsetningen igjen knyttet til markedsforventningene, og høsten 2005 publiserte vi altså vår egen renteprognose.1
In addition to these changes in choice of interest rate assumption, Norges Bank has on some occasions commented on market expectations.
I tillegg til disse endringene i valg av renteforutsetning har Norges Bank også ved noen anledninger knyttet kommentarer til markedets renteforventninger.
In December 2000, the Bank stated in its editorial in the Inflation Report that market participants had a different view of the future interest rate.
I desember 2000 ga banken i lederen i inflasjonsrapporten uttrykk for at aktørene i markedet hadde en annen vurdering av den fremtidige renteutviklingen enn det banken så for seg.
Communication following monetary policy meetings sometimes contained information concerning probable interest rate developments in the near future.
Kommunikasjonen etter de enkelte rentemøtene kunne inneholde informasjon om den sannsynlige renteutviklingen i nær fremtid.
After the inflation target was introduced in March 2001, monetary policy assessments had a more prominent position in the Inflation Report.
Etter at inflasjonsmålet ble innført i mars 2001 fikk de pengepolitiske vurderingene etter hvert større plass i inflasjonsrapportene.
In some cases, the Bank has indicated that it would prefer an interest rate path that differed from the path on which the projections were based.
I noen tilfeller har banken uttrykt at den ønsket en utvikling i renten som var annerledes enn det som lå til grunn for anslagene.
For example, Inflation Report 2/04 stated that "the most appropriate alternative now seems to be that the interest rate should be kept unchanged for a longer period than indicated by market expectations".
For eksempel, i Inflasjonsrapport 2/04 het det at "det mest nærliggende nå synes å være at renten holdes uendret lenger enn det som i dag forventes i markedet".
In other words, the interest rate considered by the Bank to provide a better balance was lower than the rate factored in by market participants.
Norges Bank mente altså at en rentebane som lå lavere enn det som var priset inn i markedet ga en bedre avveiing.
The chart illustrates what happened in summer 2004.
Figuren illustrerer hva som skjedde sommeren 2004.
The broken blue line shows the interest rate path underlying the projections.
Den blå stiplete kurven viser den rentebanen som lå til grunn for anslagene.
The line was consistent with interest rate expectations in the market as measured by forward rates.
Denne kurven var identisk med markedets renteforventninger slik disse ble målt ved terminrentene.
Norges Bank indicated in the Inflation Report that a lower interest rate than expected by the market would provide a better balance.
Norges Bank ga i inflasjonsrapporten uttrykk for at en lavere rentebane enn den markedet forventet ville gi en bedre avveiing.
What the appropriate interest rate level should be, however, was not stated explicitly, but the shaded area can perhaps provide an illustration.
Det ble imidlertid ikke sagt eksplisitt hvor denne skulle ligge, men som en illustrasjon kan det kanskje illustreres med det skraverte området.
Market participants did not, however, find any answers in the Report that would enable them to assess whether the new level, in the opinion of Norges Bank, would provide a reasonable balance.
Markedsaktørene fant imidlertid ikke veiledning i rapporten for å kunne vurdere om det nye nivået var det Norges Bank mente ga en rimelig avveiing.
The answer did not appear until the following Inflation Report in autumn 2004, when the Bank stated that market interest rates at that time provided a good balance between the various objectives of monetary policy.
Svaret på dette kom først i den påfølgende inflasjonsrapporten høsten 2004, da banken uttrykte at de daværende markedsrentene ga en god avveiing av de ulike hensynene pengepolitikken skal ta.
Against this background, the question might be raised of whether Norges Bank's guidance to the market in summer 2004 could have been even better.
På bakgrunn av dette kan det reises spørsmål om Norges Banks veiledning til markedet sommeren 2004 kunne vært enda bedre.
The Report pointed to extraordinary factors that might imply that forward rates underestimated actual expectations.
Det ble pekt på særskilte forhold som kunne tilsi at de beregnede terminrentene undervurderte de egentlige forventningene.
The adjusted interest rate path - the baseline scenario - was considered to provide a reasonable balance between the different monetary policy objectives.
Den justerte rentebanen - referansebanen - ble vurdert å gi en rimelig avveiing mellom de ulike hensynene pengepolitikken skal ta.
Over time, Norges Bank has chosen different interest rate assumptions.
Norges Bank har over tid valgt ulike renteforutsetninger.
This is partly because the Bank has assessed whether the interest rate assumption is reasonable and has not based its decision on a purely mechanical application of certain technical assumptions.
Det har dels hatt bakgrunn i at banken har vurdert rimeligheten av renteforutsetningen og ikke helt mekanisk lagt bestemte tekniske forutsetninger til grunn.
As from Inflation Report 3/02, the Bank has published a recommended interval for the sight deposit rate over the following four months.
Fra Inflasjonsrapport 3/02 er det blitt gjort kjent et intervall som banken mener foliorenten bør ligge i de kommende fire månedene.
To begin with, the interval was published at the end of the period to which it applied.
Intervallet ble i begynnelsen gjort kjent i etterkant av den perioden det gjaldt for.
Since Inflation Report 2/04, it has been published ahead of the period.
Siden Inflasjonsrapport 2/04 gjøres det kjent i forkant av perioden.
The interval reflects the Bank's sight deposit rate projection for the following four months, conditional on economic developments that are approximately as projected.
Intervallet uttrykker bankens anslag på foliorenten de neste fire månedene, betinget av at den økonomiske utviklingen blir om lag som anslått.
The interval is an important part of the Bank's communication strategy.
Intervallet er en viktig del av bankens kommunikasjonsstrategi.
Since we now also publish an interest rate projection for the entire projection period and not only for the next four months, economic agents gain broader insight into the analytical base, the assessments made and the Bank's response pattern.
Ved at vi nå i tillegg offentliggjør en renteprognose for hele prognoseperioden og ikke bare for de neste fire månedene, får aktørene i det økonomiske liv en bredere innsikt i analysegrunnlaget, de vurderingene som er gjort og bankens reaksjonsmønster.
Possible advantages of an explicit interest rate projection
Mulige fordeler med en eksplisitt prognose på renten
In forecasting inflation and output, there may be a number of advantages to basing forecasts on an interest rate projection that in the Bank's opinion provides a reasonable balance between the different monetary policy objectives.2
I arbeidet med å lage anslag for inflasjon og produksjon kan det være flere fordeler ved å legge til grunn en renteprognose som banken mener gir en rimelig avveiing mellom de ulike hensynene i pengepolitikken.2
A communication such as this makes it clear which interest rate path, in the Bank's opinion, provides a balance between monetary policy objectives.
Med en slik kommunikasjon går det frem hvilken rentebane banken mener avveier de hensyn pengepolitikken skal ta.
Given the information at the Bank's disposal and the assessments made by the Bank at the time the projections are made, the interest rate forecast in the Inflation Report will reflect a monetary policy that provides a reasonable balance between the objectives of stabilising inflation at target and stabilising output and employment.
Gitt den informasjonen banken har og de vurderingene banken gjør på tidspunktet for anslagene, vil renteprognosen i inflasjonsrapporten være et uttrykk for en pengepolitikk som gir en rimelig avveiing mellom hensynet til å stabilisere inflasjonen på målet og stabilisere produksjon og sysselsetting.
This forecast might in many cases be close to market expectations, but this will not necessarily be the case.
Denne prognosen vil i mange tilfeller kunne ligge nær markedsforventningene, men det trenger ikke nødvendigvis være slik.
When the interest rate forecast reflects a monetary policy that provides a reasonable balance, it contributes to monetary policy predictability.
Når renteprognosen gir uttrykk for en pengepolitikk som gir en rimelig avveiing, bidrar den til å gjøre pengepolitikken mer forutsigbar.
With a predictable monetary policy, market participants can react to new information in a way that contributes to stabilising developments in output and inflation.
Med en forutsigbar pengepolitikk kan markedsaktørene reagere på ny informasjon slik at det bidrar til å stabilisere utviklingen i produksjon og inflasjon.
This makes monetary policy more effective, especially if market participants share the central bank's analyses and assessments.
Pengepolitikken blir mer effektiv, særlig hvis markedsaktørene deler sentralbankens analyse og vurderinger.
To be successful, monetary policy must be capable of influencing expectations.
Skal pengepolitikken være vellykket, må den evne å påvirke forventningene.
This is essential to effective monetary policy.
Det er en forutsetning for en effektiv pengepolitikk.
The essence of this argument is that it is primarily through the expectations channel that the central bank can influence economic developments.
Kjernen i dette argumentet er at det først og fremst er via forventningskanalen sentralbanken kan påvirke det økonomiske forløpet.
The expectations channel is the most important channel for monetary policy transmission.3 The central bank determines the shortest money market rates via the key rate.
Forventningskanalen er den viktigste kanalen pengepolitikken virker gjennom.3 Sentralbanken bestemmer de helt kortsiktige pengemarkedsrentene via styringsrenten.
The shortest rates, however, are of limited importance to economic agents' consumption and investment decisions.
De helt kortsiktige rentene har imidlertid begrenset betydning for aktørenes konsum- og investeringsbeslutninger.
These decisions depend more on agents' expectations with regard to future developments in the key rate.
Disse beslutningene avhenger mer av aktørenes forventinger til den fremtidige utviklingen i styringsrenten.