natgillin/translations-raw huggingface dataset:
With its current structure, the National Insurance Scheme will be facing a considerable challenge in the future when an increasing proportion of the population is over 67 years old.
Slik den er organisert i dag, står Folketrygden overfor en betydelig utfordring i fremtiden når en stadig større andel av befolkningen vil være eldre enn 67 år.
Many employees receive an extra pension payment in the form of an occupational pension.
Mange arbeidstakere får en ekstra pensjonsutbetaling i form av tjenestepensjon.
In Norway, this will soon apply to virtually all employees.
Dette vil snart gjelde nær alle arbeidstakere.
Over the past few years, private pension insurance has become more common in Norway.
De siste årene har private pensjonsforsikringer blitt mer utbredt i Norge.
In 2004, individual pension agreements had increased by 13 per cent since 1997.
I 2004 var det 13 prosent flere individuelle avtaler om pensjonsforsikring enn i 1997.
Membership in collective pension schemes increased by 22 per cent in the same period.
I samme tidsrom fikk private kollektive pensjonsordninger 22 prosent flere medlemmer.
It is likely that the debate around the state pension system has in some cases generated concern about how much the National Insurance Scheme will provide.
Vi kan ikke utelukke at diskusjonene rundt det offentlige pensjonssystemet har gjort enkelte usikre på hvor mye Folketrygden vil gi dem.
The same debate may have led others to discover the exact size of the payments they can expect to receive as pensioners.
Andre kan på sin side nettopp gjennom de samme diskusjonene ha blitt oppmerksomme på den faktiske størrelsen på de utbetalingene som venter dem som pensjonister.
As income levels rise, many will want to set aside more of their income for consumption later in life.
Med et økende inntektsnivå vil også mange ønske å legge mer til side for bruk senere i livet.
In addition, today's working population expects to live longer than previous generations, but also to be more active and in better shape than they were.
I tillegg forventer dagens yrkesaktive å leve lenger enn tidligere generasjoner, men også å være mer aktive og i bedre form enn dem.
Many people will therefore want to have more capital at their disposal as pensioners than public pension schemes can provide.
Mange vil derfor ønske å ha mer økonomiske midler tilgjengelig som pensjonister enn det øvrige pensjonsordninger gir.
Another reason to save is to have something put by to meet emergencies.
Et annet motiv for å spare er for å ha noe i bakhånd i tilfelle uforutsette ting skjer.
In Norway, the tradition used to be to hide away some extra "daler" in savings in the bottom of a trunk.
I Norge har det vært tradisjon for å ha noen ekstra daler på kistebunnen.
These emergencies are also to a greater extent now covered by public schemes such as unemployment benefit and disability pensions.
Også på dette området er vi nå i større grad dekket av offentlige ordninger som arbeidsledighetstrygd og uføretrygd.
At the same time, private schemes are becoming more common.
Samtidig blir private ordninger mer utbredt.
Let us now look at how households save.
La oss nå gå over til å se på hvordan husholdningene sparer.
Households save either in the form of fixed investment, mainly their own homes, or in the form of financial investments.
Sparingen skjer enten i form av realinvesteringer, hovedsakelig i egen bolig, eller i form av finansielle plasseringer.
This chart shows how households distribute their total wealth.
Denne figuren viser hvordan husholdningene fordeler sin samlede formue.
The value of housing wealth is very uncertain.
Det er stor usikkerhet knyttet til verdien av boligformuen.
By our estimates, households' total housing wealth was around NOK 2000 billion at the end of 2004.
Etter våre anslag var husholdningens samlede boligformue på rundt 2000 milliarder kroner ved utgangen av 2004.
Housing wealth accounted for a little more than half of total gross household wealth at this time.
Boligformuen utgjorde litt over halvparten av husholdningenes samlede brutto formue på dette tidspunktet.
The picture was about the same in the mid-1990s.
Går vi tilbake til midten av 90-tallet, er bildet om lag det samme.
By paying premiums into various insurance schemes, mainly life and pension insurance, households earn the right to future disbursements from the insurance companies.
Gjennom innbetalinger til ulike forsikringsordninger, i all hovedsak livs- og pensjonsforsikringer, har husholdningene opparbeidet seg krav på fremtidige utbetalinger fra forsikringsselskapene.
These premiums accounted for more than a third of household financial wealth at the end of 2004.
Disse kravene sto for mer enn en tredjedel av husholdningenes finansielle formue ved utgangen av 2004.
The investment instruments perhaps most commonly referred to, securities and bank deposits, accounted for less than a quarter of total wealth.
De formuesobjektene som kanskje oftest trekkes frem, verdipapirer og bankinnskudd, utgjorde mindre enn en fjerdedel av samlet formue.
Household gross financial wealth must be seen in the context of the debt accumulated by households as a group.
Husholdningenes brutto finansformue må sees i sammenheng med den gjelden husholdningene som gruppe har opparbeidet seg.
Even when this is taken into account, the household sector as a whole has positive net financial wealth.
Også når vi tar hensyn til denne, sitter husholdningene samlet igjen med en positiv netto finansformue.
As a share of disposable income, household net financial wealth increased from the end of the 1980s to the mid-1990s.
Som andel av disponibel inntekt økte husholdningenes netto finansformue fra slutten av 1980-tallet og fram til midt på 1990-tallet.
In relation to disposable income, debt was reduced, while household wealth increased.
Sett i forhold til disponibel inntekt ble gjelden redusert, mens formuen økte.
From the end of the 1990s, household debt and wealth have risen in tandem.
Fra slutten av 1990-tallet har husholdningenes gjeld og formue økt i takt.
Net wealth has remained fairly stable at around 50 per cent of disposable income.
Nettoformuen har ligget nokså stabilt rundt 50 prosent av disponibel inntekt.
The rise in household debt must be seen in the context of the strong rise in house prices.
Økningen i husholdningenes gjeld må ses i sammenheng med den høye boligprisveksten.
From oil to financial wealth
Fra olje til finansformue
In the past few years, there has been a sharp increase in Norway's saving, as conventionally measured in the national accounts.
De siste årene har det vært en sterk økning i Norges sparing slik vi konvensjonelt måler den i nasjonalregnskapet.
As a share of GDP, Norway's saving after the turn of this century has been almost double the average for the 1980s and 1990s.
Som andel av brutto nasjonalproduktet har Norges sparing etter årtusenskiftet vært nær dobbelt så stor som snittet på 1980- og 90-tallet.
The explanation for these figures lies in the Government Petroleum Fund.
Bak disse tallene ligger oppbygningen av Statens petroleumsfond.
Norway's petroleum resources are in principle part of our national wealth, but are not recorded as such in the national accounts.
Oljeressursene er i utgangspunktet en del av vår nasjonalformue, men regnes ikke som det i nasjonalregnskapet.
When oil is extracted and sold, natural assets are transformed into financial wealth.
Når vi henter opp olje fra havbunnen og selger den, omgjør vi bare naturformue til finansformue.
As long as this financial wealth continues to grow, it will appear as government saving in the accounts, while it is in reality a conversion of wealth.
Så lenge denne finansformuen fortsetter å vokse, vil det i regnskapet fremstå som sparing på det offentliges hånd, mens det altså egentlig er en formuesomplassering.
In this sense, we are not saving so much more than we used to.
Slik sett sparer vi ikke så mye mer enn før.
Nevertheless - when households see that the state, which has undertaken substantial pension obligations, puts money aside, some may perceive this as a guarantee for their own pensions.
Likevel - når husholdningene ser at staten, som har påtatt seg store pensjonsforpliktelser, setter penger til side, vil noen av dem kunne oppfatte det som at deres egne pensjoner trygges.
This may influence their own private saving decisions.
Dette kan ha betydning for deres private sparebeslutninger.
The return on the Petroleum Fund can only cover a small portion of higher pension expenditure.
Avkastningen av Petroleumsfondet kan bare dekke opp en mindre del av de økte pensjonsutgiftene.
The chart shows how pension expenditure and the real return on the Petroleum Fund will develop in the years to 2060.
I figuren er det vist hvordan utgiftene til pensjoner og realavkastningen av petroleumsfondet vil utvikle seg frem mot 2060.
The calculations were carried out by the Ministry of Finance and based on a long-term oil price of 180 2004-kroner (around USD 27).
Beregningene er gjort i Finansdepartementet og basert på en langsiktig oljepris på 180 2004-kroner (rundt 27 dollar).
Even with a long-term oil price of 230 2004-kroner (around USD 35), a funding requirement equivalent to 6 per cent of GDP will still not be covered in 2060.
Med en langsiktig oljepris på 230 2005-kroner (rundt 35 dollar), vil det fortsatt være et udekket finansieringsbehov på 6 prosent av BNP i 2060.
If oil prices remain as high in the future, the funding requirement will be somewhat lower.
Dersom prisen holder seg like høy i fremtiden, vil finansieringsbehovet bli noe lavere.
To base decisions on this, however, would be a very risky strategy.
Å basere seg på dette vil imidlertid være en svært risikabel strategi.
It is natural for me to focus on how monetary policy can contribute to high wealth creation.
For meg vil det være naturlig å se på hvordan pengepolitikken kan bidra til høy verdiskapning.
Monetary policy in Norway is oriented towards low and stable inflation.
Pengepolitikken i Norge er innrettet mot lav og stabil inflasjon.
This is the most important contribution monetary policy can make to sound economic developments in the long term.
Det er det viktigste bidraget pengepolitikken kan gi til en god økonomisk utvikling på lang sikt.
Low and stable inflation provides the economy with a nominal anchor.
Lav og stabil inflasjon gir økonomien et nominelt ankerfeste.
This contributes to predictability for those taking decisions about saving and investment today, although the result depends on how the economy develops in the future.
Dette bidrar til forutsigbarhet for aktører som tar beslutninger om sparing og investeringer i dag, men hvor resultatet avhenger av hvordan økonomien utvikler seg fremover.
In addition, we will seek to prevent unduly wide fluctuations in output and employment in the short and medium term.
I tillegg vil vi søke å hindre unødig store fluktuasjoner i produksjon og sysselsetting på kort og mellomlang sikt.
In the long term, output in an economy is determined by the supply of labour, capital and technology.
På lang sikt bestemmes produksjonen i en økonomi av tilgangen på arbeidskraft, kapital og teknologi.
This means we must look ahead when setting interest rates.
Vi må derfor se fremover når vi setter renten.
I would therefore like to comment briefly on our assessment for the next three years, based on the analyses in the most recent Inflation Report, published in June (Inflation Report 2/05).
La meg derfor si noe om vår vurdering av utsiktene for de neste tre årene, med utgangspunkt i analysene fra vår siste inflasjonsrapport, Inflasjonsrapport 2/05.
The Norwegian economy is in an upturn and is now expanding at a brisk pace.
Norsk økonomi er i en oppgangskonjunktur og vokser nå sterkt.
The interest rate reductions through 2003 and into 2004 have resulted in low real interest rates.
Reduksjonen i renten gjennom 2003 og inn i 2004 har gitt lave realrenter.
Monetary policy easing and low inflation have resulted in strong growth in household real disposable income.
Lettelsene i pengepolitikken og lav prisstigning har gitt sterk økning i husholdningenes disponible realinntekter.
The economic upturn has continued this year.
Den økonomiske oppgangen har fortsatt i inneværende år.
In service industries and the construction sector, continued low interest rates and strong growth in household demand are expected to result in a further increase in activity in the near term.
I tjenesteytende næringer og i bygge- og anleggsbransjen venter vi at fortsatt lav rente og høy vekst i etterspørselen fra husholdningene vil bidra til at aktiviteten øker ytterligere den nærmeste tiden.
Capacity utilisation in the Norwegian economy now appears to be close to a normal level.
Slik vi vurderer det, er kapasitetsutnyttingen i norsk økonomi nå nær et normalnivå.
According to Norges Bank's regional network, about 40 per cent of enterprises will have some or considerable difficulty in increasing production.
Norges Banks regionale nettverk rapporterer at om lag 40 prosent av bedriftene vil ha noen eller betydelige vanskeligheter med å øke produksjonen.
The situation in the labour market does not indicate that substantial pressures are building up in the Norwegian economy as a whole, even though growth has been high for a fairly long period.
Situasjonen på arbeidsmarkedet tyder på at det ikke har oppstått vesentlige presstendenser i norsk økonomi sett under ett, selv om veksten har vært høy nokså lenge.
So far, the rise in the number of employed has been fairly modest in relation to output growth.
Økningen i antall sysselsatte personer har så langt vært nokså beskjeden sett i forhold til produksjonsveksten.
In many companies, the large increase in available person-hours was probably not fully utilised immediately.
I mange bedrifter ble den store økningen i tilgjengelige timeverk trolig ikke fullt utnyttet umiddelbart.
A considerable share of production growth so far this year may be the result of improved utilisation of existing company workforces.
Mye av produksjonsveksten hittil i år kan ha fremkommet ved bedre utnyttelse av den eksisterende arbeidsstokken i bedriftene.
In addition, the use of foreign labour seems to have increased recently.
I tillegg ser bruken av utenlandsk arbeidskraft ut til å ha økt den siste tiden.
Consumer price inflation has subsequently picked up, albeit at a gentle pace.
Etter dette har konsumprisveksten tatt seg opp, men sakte.
In August, the year-on-year rise in consumer prices adjusted for tax changes and excluding energy products was 1.3 per cent.
I august var konsumprisveksten, justert for avgifter og uten energivarer, 1,3 prosent regnet fra samme måned i fjor.
The decline in prices may reflect high productivity growth in the production of some goods and large investments to increase production capacity, particularly in China.
Prisfallet kan ha sammenheng med høy produktivitetsvekst i produksjonen av enkelte varer og store investeringer i økt produksjonskapasitet, særlig i Kina.
Prices for domestically produced goods and services rose by 2.1 per cent in the twelve months to August this year.
Prisene på norskproduserte varer og tjenester økte med 2,1 prosent fra august i fjor til samme måned i år.
Low wage growth will contribute to curbing the rise in prices for domestically produced goods and services.
Lav lønnsvekst vil bidra til å dempe prisveksten på norskproduserte varer og tjenester.
Economic growth among trading partners is expected to be somewhat lower this year than in 2004.
Veksten hos våre handelspartnere ventes å bli noe lavere i år enn i fjor.
In the years ahead, growth is expected to be relatively stable.
I årene fremover venter vi at veksten blir nokså stabil.
Very high growth in demand for oil is one of the factors behind record high oil prices.
Svært høy vekst i etterspørselen etter olje har medvirket til rekordhøye oljepriser.
In the first half of this year, the price of Brent Blend fluctuated for the most part between USD 45 and USD 55 per barrel.
I første halvår beveget prisen på nordsjøoljen Brent Blend seg stort sett mellom 45 og 55 dollar per fat.
Oil prices rose further this summer, exceeding USD 60 per barrel in August and September.
I løpet av sommeren har oljeprisen økt ytterligere og har kommet over 60 dollar per fat i august og september.
The slowdown may occur gradually and may not be particularly marked, but there are now growing concerns that high oil prices may have a stronger impact on inflation and inflation expectations.
Avmatningen kan komme gradvis og behøver ikke være veldig markert, men det er nå en økende bekymring for at høy oljepris kan slå sterkere ut i inflasjon og inflasjonsforventninger.
Monetary policy tightening in response to this may then trigger a more pronounced downturn.
Tilstramninger i pengepolitikken som en følge av dette kan i neste omgang utløse et sterkere tilbakeslag.
A rise in oil prices improves our terms of trade.
Når oljeprisen øker, bedres vårt bytteforhold overfor utlandet.
Other countries perceive this as an externally imposed tax.
Sett fra andre land fortoner dette seg som en skatt som pålegges dem utenfra.
The analyses in Inflation Report 2/05 are based on a baseline scenario where the key rate shadows forward interest rates up to 2007, and then rises somewhat more rapidly.
Analysene i Inflasjonsrapport 2/05 er basert på en referansebane der styringsrenten fram til 2007 følger terminrentene i markedet, men deretter øker noe raskere.
Private consumption accounts for just under 60 per cent of total demand in mainland Norway, and is an important channel through which monetary policy operates.
Privat konsum utgjør noe under 60 prosent av den totale etterspørselen i Fastlands-Norge, og er en viktig kanal pengepolitikken virker gjennom.
Low real interest rates, solid growth in real disposable income and a continued sharp rise in house prices will result in high growth in private consumption again this year.
Lave realrenter, god vekst i disponibel realinntekt og fortsatt sterk vekst i boligprisene vil gi høy vekst i privat konsum også i år.
Higher employment and somewhat higher wage growth will continue to contribute to growth in household demand in the period ahead.
Fremover vil økt sysselsetting og noe høyere lønnsvekst fortsette å bidra til vekst i husholdningenes etterspørsel.
Household debt, however, has risen sharply.
Husholdningenes gjeld har imidlertid steget sterkt.
A gradual normalisation of interest rates will reduce growth in household disposable income.
En gradvis normalisering av rentene vil redusere veksten i husholdningenes disponible inntekter.
This suggests lower growth in consumption.
Det trekker i retning av lavere vekst i konsumet.
We assume that households will choose to spread consumption over time, so that the saving ratio will continue to fall even if interest rates rise.
Vi legger til grunn at husholdningene velger å jevne ut konsumet noe, slik at spareraten vil fortsette å falle selv om renten øker.
Housing investment rose sharply last year.
Boliginvesteringene økte sterkt i fjor.
It appears that growth in residential construction will remain high this year, although the rate of growth is expected to slow somewhat through the year.
Veksten i boligbyggingen ser ut til å bli høy også i år, selv om veksttakten anslås å avta noe gjennom året.
Low interest rates may have contributed to moving forward some housing projects.
Den lave renten kan ha bidratt til en fremskynding av en del boligprosjekter.
A gradual normalisation of interest rates implies more moderate growth in housing investment.
En gradvis normalisering av renten tilsier avtakende vekst i boliginvesteringene.
Developments in underlying demand for housing may also imply that residential construction will stabilise and gradually decline somewhat.
Utviklingen i det underliggende boligbehovet kan også tilsi at boligbyggingen vil stabiliseres og etter hvert falle noe.
Household debt has increased at a faster pace than income over the past ten years.
Husholdningenes gjeld har vokst mer enn inntektene de siste ti årene.
Norges Bank's calculations indicate that debt growth may largely be due to the sharp rise in house prices in recent years.
Beregninger gjort i Norges Bank tyder på at den høye veksten i boligprisene de senere årene kan forklare mye av gjeldsveksten.
Higher house prices have a fairly prolonged effect on household debt growth.
Økte boligpriser har ganske langvarig virkning på gjeldsveksten i husholdningene.
High credit growth has led to a rise in the household debt burden, measured as loan debt as a percentage of liquid disposable income.
Høy kredittvekst har ført til at husholdningenes gjeldsbelastning, målt som lånegjeld i prosent av likvid disponibel inntekt, har økt det siste året.
The debt burden, measured in this way, is now record high.
Gjeldsbelastningen målt på denne måten er nå rekordhøy.
If there are expectations of persistently low interest rates, there is a risk that debt may increase more than assumed.
Dersom det oppstår forventninger om vedvarende lav rente, er det risiko for at gjelden kan øke mer enn lagt til grunn.
Net interest expenses and the debt burden will then also be higher than assumed.
Da vil også netto renteutgifter og gjeldsbelastningen bli høyere enn lagt til grunn.
In addition, households will be vulnerable if unexpected disturbances result in higher-than-expected interest rates.
Husholdningene vil i tillegg være utsatt dersom uventede forstyrrelser gir høyere rente enn det vi ser for oss.
Since the publication of the June Inflation Report, prices for domestically produced consumer goods have risen slightly less than expected.
Siden inflasjonsrapporten ble lagt frem, har prisene på norskproduserte konsumvarer steget litt mindre enn ventet.
At the same time, oil prices have been somewhat higher than assumed.
Samtidig har oljeprisen vært noe høyere enn lagt til grunn.
Energy prices are pushing up consumer price inflation.
Energiprisene bidrar til å trekke konsumprisveksten opp.
New information since the publication of the June Inflation Report does not provide grounds for changing the assessment of developments in the real economy.
Ny informasjon siden inflasjonsrapporten ble lagt fram gir ikke grunnlag for å endre vurderingene av den realøkonomiske utviklingen.
Growth among trading partners seems on the whole to be approximately as expected in the June Inflation Report, but the risk of more sluggish developments has increased, according to the IMF and the OECD.
Veksten hos handelspartnerne synes samlet å være om lag som ventet i siste inflasjonsrapport, men risikoen for en svakere utvikling har økt ifølge IMF og OECD.
High oil prices may result in somewhat higher global inflation than previously projected.
Den høye oljeprisen kan gi noe høyere prisvekst ute enn hva vi tidligere har anslått.
The objectives of bringing inflation back to the target of 2.5 per cent and anchoring inflation expectations imply a continued low interest rate.
Hensynet til å bringe inflasjonen tilbake til målet på 2,5 prosent og forankre inflasjonsforventningene taler for en fortsatt lav rente.
On the other hand, there are expectations that high output growth will persist.
På den annen side er det forventninger om at den høye veksten i produksjonen vedvarer.
Inflation is gradually picking up.
Inflasjonen tar seg gradvis opp.
This could be a source of instability in demand and output in the somewhat longer run.
En slik utvikling kan være en kime til ustabilitet i etterspørsel og produksjon på noe lengre sikt.
The Executive Board's assessment in the June 2005 Inflation Report was that the interest rate may gradually - in small, not too frequent steps - be brought up towards a more normal level if economic developments are approximately as projected in the Report.
Hovedstyrets vurdering i Inflasjonsrapport 2/05 var at renten gradvis - i små og ikke hyppige skritt - kan bringes opp mot et mer normalt nivå dersom den økonomiske utviklingen blir om lag som anslått i rapporten.
This was considered to provide a reasonable balance between the objective of stabilising inflation at target and the objective of stabilising growth in output and employment.
Det ble vurdert å gi en rimelig avveiing mellom hensynet til å stabilisere inflasjonen på målet og hensynet til å stabilisere veksten i produksjon og sysselsetting.