natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In 2014, we continued our work on risk-based divestments.
I 2014 fortsatte vi vårt arbeid med risikobaserte nedsalg.
Some sectors are facing particular environmental and social challenges.
Enkelte sektorer har særskilte miljø- og samfunnsmessige utfordringer.
Based on an overall financial assessment, we may divest from individual companies.
Basert på en finansiell helhetsvurdering kan vi selge oss ut av enkeltselskaper.
Over the past three years, we have sold off our shares in 114 companies on the basis of such assessments.
De siste tre årene har vi solgt oss ut av totalt 114 selskaper basert på slike vurderinger.
Slide: Risk based divestments
Figur: Risikobaserte nedsalg de siste årene
So far this year, we have divested from an additional 12 companies.
Så langt i år har vi tatt ut ytterligere 12 selskaper.
We have focused in particular on deforestation, water and climate emissions in recent years.
Vi har de siste årene sett spesielt på avskoging, vann og klimagassutslipp.
Slide: Fund holdings in coal mining
Figur: Fondets beholdninger innen kullutvinning
At the end of 2014, the GPFG only had small holdings in coal mining companies.
Fondet hadde ved utgangen av 2014 kun mindre beholdninger innen kullutvinning.
At the start of this year, we sold down our position in some of these companies.
Videre har vi i starten av dette året solgt oss ned i enkelte av disse selskapene.
We still have holdings in companies where coal is only one of several business areas, such as large mining conglomerates.
Fondet er fortsatt investert i selskaper der kull kun er ett av flere forretningsområder, blant annet i store gruvekonglomerater.
Slide: Fund holdings in selected sectors
Figur: Fondets beholdninger i utvalgte sektorer
The GPFG is also invested in electricity producers and oil and gas production companies.
Fondet er også investert i selskaper innen kraftforsyning og olje- og gassutvinning.
At the end of the first quarter of 2015, investments in oil and gas production companies came to NOK 228 billion, while investments in electricity production and general mining amounted to NOK 109 billion and NOK 31 billion, respectively.
Ved utgangen av første kvartal 2015 hadde fondet 228 milliarder kroner investert i selskaper innen olje- og gassutvinning, 109 milliarder kroner innen kraftforsyning og 31 milliarder kroner innen generell gruvedrift.
Slide: Electricity generation
Figur: Kraftforsyning og energikilder
Electricity generation companies normally derive electricity from a mix of sources.
Selskaper innen kraftforsyning benytter ofte flere ulike energikilder.
Slide: Letter to general mining companies
Figur: Brev til selskaper innen generell gruvedrift
We have also sent letters to the largest general mining companies, where we have requested plans for transition to low-carbon energy systems.
Vi har også sendt brev til de største selskapene innen generell gruvedrift.
Slide: Additional real estate investments in 2014
Figur: Nye eiendomsinvesteringer i 2014
GPFG real estate holdings are growing rapidly.
Innslaget av eiendomsinvesteringer i fondet er i sterk vekst.
In 2014, we continued buying real estate in the US and Europe.
I 2014 fortsatte vi å kjøpe eiendommer i USA og Europa.
We have never made as many real estate investments as in 2014.
Vi har aldri gjort så mange eiendomsinvesteringer som i fjor.
The proportion of the GPFG invested in real estate increased to 2.2 percent in 2014 and we will continue to increase real estate investments in the coming years.
Andelen av fondet som er investert i eiendom økte til 2,2 prosent i løpet av året, og vi vil de neste årene fortsette å øke investeringene i eiendom.
In order to reach the targets, we have established a separate management group for real estate investment that will build a separate real estate investment organisation within Norges Bank.
For å nå målene har vi opprettet en egen ledergruppe for eiendomsforvaltningen som skal bygge opp en egen organisasjon i banken for eiendomsinvesteringene.
The strategy is to invest in large cities in the US, Europe and at a later stage in Asia.
Strategien er å investere i storbyer i USA, i Europa og etter hvert i Asia.
The plan is to invest about 1 percent of the GPFG in real estate every year in the coming years.
Vi legger opp til å investere om lag 1 prosent av fondet i eiendom hvert av de neste årene.
The 5 percent limit should therefore be put to consideration.
En vurdering av 5 prosent-grensen er derfor hensiktsmessig.
Increased investments in real estate and possibly in infrastructure can contribute to improving the risk-return trade-off.
Økte investeringer i eiendom og eventuelt infrastruktur kan bidra til å bedre forholdet mellom risiko og avkastning i fondet.
Our mission as manager of the GPFG is to safeguard and build the financial wealth that belongs to the Norwegian people.
Vår oppgave som forvalter av fondet er å ta vare på og videreutvikle den finansielle formuen som tilhører det norske folk.
We perform our task responsibly so that both today's generation and future generations will benefit from our oil wealth.
Vi gjør dette på en ansvarlig måte, slik at både dagens og fremtidige generasjoner får nyte godt av oljeformuen.
Norges Bank's submission to the Ministry of Finance of 4 May 2015
Norges Banks brev av 4. mai 2015 til Finansdepartementet
Reference is made to the consultation letter of 17 March 2015 from the Ministry of Finance regarding residential mortgage lending requirements.
Vi viser til Finansdepartementets høringsbrev av 17. mars 2015 om krav til utlån med pant i bolig.
The Ministry requests comments on the proposal drawn up by Finanstilsynet (Financial Supervisory Authority of Norway) to implement the current guidelines on prudent residential mortgage lending practices as regulatory requirements and to tighten some of the standards in the guidelines.
Departementet ber om merknader til Finanstilsynets forslag om å forskriftsfeste dagens retningslinjer for forsvarlig utlånspraksis for lån til boligformål samt å stramme inn noen av kravene som ligger i dagens retningslinjer.
Household debt growth in Norway increased substantially in the 2000s, across all age groups.
Gjelden i norske husholdninger økte kraftig på 2000-tallet, for alle aldersgrupper.
House prices rose considerably in the same period.
Boligprisene steg mye i samme periode.
Debt growth has slowed since the financial crisis, but household debt has continued to grow more rapidly than household income.
Gjeldsveksten har avtatt etter finanskrisen, men gjelden har fortsatt å vokse raskere enn husholdningenes inntekter.
Although total household equity is high in Norway, it is dominated by housing wealth.
Husholdningene har samlet sett en betydelig egenkapital, men den domineres av boligformue.
If house prices fall, some household equity will be eroded.
Ved et fall i boligprisene reduseres egenkapitalen.
This may weigh particularly heavy on younger households with high debt.
Det kan være spesielt tyngende for yngre husholdninger som har mye gjeld.
Many households will have to tighten their consumption if house prices fall, income declines or borrowing rates rise.
Mange husholdninger vil måtte stramme inn på sitt forbruk ved fall i boligprisene, bortfall av inntekt eller økning i lånerentene.
This could amplify a downturn in the Norwegian economy and increase bank losses on lending to the corporate sector.
Det kan forsterke en nedgang i norsk økonomi og øke bankenes tap på utlån til næringslivet.
Experience shows that household debt and house prices often rise rapidly in the years preceding a financial crisis.
Erfaringer viser at husholdningenes gjeld og boligpriser gjerne stiger raskt i årene før finansielle kriser.
Downturns in the wake of periods of rapid debt accumulation are often deeper and more protracted than other downturns.
Tilbakeslag som kommer i kjølvannet av perioder med rask gjeldsoppbygging, er gjerne dypere og mer langvarige enn andre nedgangsperioder.
When lending rates remain low for a prolonged period, there is a risk of a renewed surge in debt growth and house prices.
Vedvarende lave utlånsrenter innebærer en risiko for at veksten i gjeld og boligpriser skyter fart.
Developments in house prices and household debt are closely linked to structural factors in the housing market.
Utviklingen i boligpriser og husholdningenes gjeld er nært knyttet til strukturelle forhold i boligmarkedet.
Population growth has led to underlying strong growth in demand for housing.
Befolkningsveksten har medført en underliggende sterk vekst i etterspørselen etter boliger.
The increase in the housing supply has for a period not kept pace with population growth.
Tilveksten av boliger har i en periode ikke holdt tritt med befolkningsveksten.
Measures to facilitate housing construction could increase housing supply flexibility.
Tiltak som gjør det enklere å bygge boliger, vil kunne gjøre boligtilbudet mer fleksibelt.
Tighter taxation rules for residential property (cf., for example, NOU 2014:13) could have a dampening effect on prices and lead to a more efficient distribution of household saving in the long term.
Skjerpet skattlegging av boliger (jf. for eksempel NOU 2014: 13) kan virke prisdempende og på sikt føre til en mer effektiv fordeling av husholdningenes sparing.
Capital requirements for Norwegian banks have been strengthened considerably in recent years.
Kapitalkravene for norske banker er blitt trappet kraftig opp de siste årene.
More capital increases banks' resilience to future loan losses.
Mer kapital gjør bankene mer robuste mot fremtidige utlånstap.
Higher capital requirements may also contribute to curbing house price inflation and credit growth if banks increase margins in order to build capital.
Høyere kapitalkrav kan også bidra til å dempe veksten i boligpriser og kreditt hvis bankene øker sine marginer for å bygge kapital.
Banks can also adjust to higher capital requirements by reducing lending to the corporate sector.
Bankene kan også tilpasse seg høyere kapitalkrav ved å stramme inn på utlån til foretak.
Requirements imposed on banks' lending practices have a more direct effect on household borrowing.
Krav til bankenes utlånspraksis virker mer direkte på gjeldsopptaket i husholdningene.
Such measures can be justified as individual borrowers and banks do not fully take into account the gradual increase in the economy's vulnerability to shocks as household debt burdens rise.
Slike tiltak kan begrunnes i at hver enkelt låntaker og bank ikke fullt ut tar hensyn til hvordan økonomien gradvis blir mer sårbar for forstyrrelser etterhvert som gjeldsbelastningen til husholdningene øker.
Limiting the share of borrowing that stretches the boundaries of prudent lending practices could curb borrowing in good times when credit demand is high.
Å begrense andelen låneopptak som tøyer grensene for forsvarlig utlånspraksis, kan bidra til å bremse låneopptaket i gode tider når etterspørselen etter kreditt er stor.
This will strengthen the resilience of households and banks.
Det vil styrke motstandskraften i husholdningene og bankene.
On the other hand, imposing strict requirements on lending practices will interfere with the scope for judgement in banks' credit provision.
På den annen side vil strenge krav til utlånspraksis gripe inn i rommet for skjønnsutøvelse i bankenes kredittgiving.
If the requirements restrict banks' opportunities for lending to creditworthy customers, the efficiency of credit markets could be impaired.
Hvis kravene begrenser bankenes mulighet til å gi lån til kredittverdige kunder, kan kredittmarkedene bli mindre effektive.
Credit market regulation must weigh the aim of maintaining efficient credit markets against the aim of mitigating the build-up of risk in the financial system.
Regulering av kredittmarkedene må avveie hensynet til effektive kredittmarkeder mot hensynet til å begrense oppbygging av risiko i det finansielle systemet.
Lower oil prices and a lower level of activity in the petroleum sector have dampened prospects for the Norwegian economy.
Fallet i oljeprisen og lavere aktivitetsnivå i petroleumssektoren har dempet utsiktene for norsk økonomi.
In assessing measures that could have a tightening effect, the aim of preventing a further build-up of vulnerability must also be weighed against the aim of avoiding the possibility that tightening lending could trigger a downturn in the Norwegian economy.
I vurderingen av tiltak som kan virke innstrammende, må hensynet til å hindre videre oppbygging av sårbarhet også veies opp mot hensynet til å unngå at en tilstramming i kredittgivingen utløser en nedgang i norsk økonomi.
Possible effects of Finanstilsynet's proposal
Mulige virkninger av Finanstilsynets forslag
Finanstilsynet's proposal is to implement regulatory requirements for prudential residential mortgage lending practices.
Finanstilsynet foreslår å forskriftsfeste krav til nye boliglån.
The proposal comprises three main elements:
Forslaget har tre hovedelementer:
Borrowers' debt-servicing capacity must be tested to ascertain whether they can meet an interest rate increase of 6 percentage points, up from 5 percentage points in the existing guidelines, and still have sufficient funds to cover normal living expenses.
Låntakers gjeldsbetjeningsevne skal testes mot en renteøkning på 6 prosentenheter, opp fra 5 prosentenheter i dagens retningslinjer, og likevel ha tilstrekkelige midler til å dekke normale utgifter til livsopphold.
Divergence from the rule based on a special prudential assessment must no longer be permitted.
Særskilt forsvarlighetsvurdering skal ikke lenger kunne begrunne avvik fra regelen.
Loan-to-value (LTV) ratios must not be higher than 85 percent of the value of the dwelling and any additional real property pledged as collateral.
Belåningsgraden skal ikke være høyere enn 85 prosent av boligens verdi og eventuell tilleggssikkerhet i annen fast eiendom.
The maximum LTV ratio of 85 percent in the existing guidelines is retained, but the proposed regulation introduces tighter conditions whereby the possibility of extending a mortgage that exceeds the LTV limit on the basis of a special prudential assessment or debt guarantee is no longer permitted.
Grensen på 85 prosent er uendret fra dagens retningslinjer, men særskilt forsvarlighetsvurdering eller kausjon/garanti skal ikke lenger kunne åpne for en enda høyere belåningsgrad.
The maximum LTV ratio for home equity lines of credit is reduced from 70 to 65 percent.
Maksimal belåningsgrad for rammelån reduseres fra 70 til 65 prosent.
An annual principal repayment of at least 2.5 percent is required for all mortgages with an LTV of more than 65 percent.
Det skal betales minst 2,5 prosent årlig avdrag for alle lån med belåningsgrad over 65 prosent.
Under the current guidelines, this requirement is not quantified.
I dagens retningslinjer er ikke kravet til avdrag tallfestet.
Finanstilsynet's annual mortgage survey covers around 90 percent of approved mortgages in the Norwegian banking sector over a specified period of time.
Finanstilsynets årlige boliglånsundersøkelse kartlegger rundt 90 prosent av boliglånene som blir innvilget i det norske bankmarkedet i en viss periode.
In the 2014 survey, five percent of mortgages were in breach of the debt-servicing requirements under the guidelines.
I undersøkelsen for 2014 var fem prosent av nedbetalingslånene i brudd med retningslinjenes krav til gjeldsbetjeningsevne.
The share of mortgages with an LTV ratio of more than 85 percent was 19 percent.
Andelen nedbetalingslån med belåningsgrad over 85 prosent var 19 prosent.
If additional collateral is taken into account, the share decreases to 10 percent.
Når det tas hensyn til tilleggssikkerheter, synker andelen til 10 prosent.
The share of interest-only mortgages was 14 percent.
Andelen som ble gitt med avdragsfrihet, var 14 prosent.
Norges Bank has analysed data on household income, debt and housing wealth based on tax assessment data for 2013.[1]
Norges Bank har analysert data for husholdningenes inntekter, gjeld og boligformue basert på ligningstall for 2013.[1]
Tax assessment data can provide information about the number of households that would have been affected by the proposed regulatory requirements if these requirements had applied in 2013.
Ligningstallene kan gi informasjon om hvor mange som ville blitt påvirket av kravene i forskriftsforslaget dersom disse hadde vært gjeldende i 2013.
About one in three of home-owning households that increased their debt in 2013 would have breached the overall requirements in Finanstilsynet's proposal.
Om lag hver tredje husholdning som eide bolig og økte sin gjeld i 2013, ville ha brutt de samlede kravene i Finanstilsynets forskriftsforslag.
If borrowing by these households is limited to comply with the requirements, tax assessment data indicate that household debt growth in 2013 would have been reduced by half.
Dersom låneopptaket i disse husholdningene begrenses slik at kravene er oppfylt, tyder ligningstallene på at gjeldsveksten i husholdningene i 2013 ville blitt halvert.
Of the measures proposed, setting a maximum LTV ratio of 85 percent would have had the strongest impact.
Fastsettelse av et øvre tak for belåningsgrad på 85 prosent er det enkelttiltaket som ville hatt størst virkning.
One in four households in the data breaches this limit.
Hver fjerde husholdning i tallmaterialet bryter dette kravet.
The estimates are subject to considerable uncertainty.
Det er betydelig usikkerhet knyttet til beregningene.
The effect would have been stronger if, instead of borrowing up to the new limits, many households had not increased their debt.
Virkningene av tiltakene hadde blitt sterkere dersom mange husholdninger ikke hadde lånt opp til kravene, men i stedet hadde latt være å ta opp nye lån.
On the other hand, additional collateral is not taken into account in the analysis.
På den annen side tar beregningene ikke hensyn til tilleggssikkerhet.
Furthermore, some of the increase in debt may be the result of non-mortgage borrowing, and the value of some dwellings may have been underestimated.
I tillegg kan deler av gjeldsøkningen være andre lån enn boliglån, og boligverdien kan være undervurdert for deler av boligmassen.
Overall, Finanstilsynet's mortgage survey and the analysis of tax assessment data indicate that Finanstilsynet's proposal will restrain borrowing for many households.
Samlet sett tyder Finanstilsynets boliglånsundersøkelse og analysen av ligningstallene på at Finanstilsynets forslag vil begrense gjeldsopptaket for mange husholdninger.
Restricting the supply of credit could dampen house price inflation and lead to lower growth in housing investment and consumption.
Redusert tilgang på kreditt kan føre til at boligprisveksten dempes, og veksten i boliginvesteringer og konsum kan bli lavere.
The interaction between credit and house prices could amplify the effects.
Vekselvirkninger mellom kreditt og boligpriser kan forsterke effektene.
Norges Bank's assessment of the proposed regulation
Norges Banks vurderinger av forskriftsforslaget
Norges Bank has previously supported Finanstilsynet's guidelines for prudent mortgage lending practices.
Norges Bank har tidligere gitt støtte til Finanstilsynets retningslinjer for forsvarlig utlånspraksis for utlån til boligformål.
Norges Bank supports a maximum LTV ratio of 85 percent under normal circumstances.
Norges Bank støtter at lån normalt ikke gis med belåningsgrad over 85 prosent.
An LTV limit provides a safety margin for borrowers and banks and could strengthen financial stability.
En grense for belåningsgrad gir en sikkerhetsmargin for den enkelte låntaker og bank, og kan styrke finansiell stabilitet.
Norges Bank agrees that mortgages with an LTV ratio of more than 65 percent should be subject to an annual principal repayment of 2.5 percent as a norm.
Norges Bank er enig i at lån med belåningsgrad over 65 prosent bør gis med 2,5 prosent årlig avdrag som norm.
Principal repayments will over time contribute to reducing mortgages with high LTV ratios.
Avdragsbetaling bidrar til at lån med høy belåningsgrad reduseres over tid.
However, the temporary approval of interest-only periods should also be possible, for example in the event of a short-term deterioration in the borrower's financial situation.
Samtidig bør midlertidig avdragsfrihet kunne innvilges, for eksempel dersom låntakers økonomiske situasjon forverres i en periode.
Norges Bank agrees that borrowers' debt-servicing capacity should be tested against a 6 percentage point interest rate increase.
Norges Bank er enig i at låntakeres gjeldsbetjeningsevne bør testes mot en renteøkning på 6 prosentenheter.
When interest rates are low, the test should be based on a higher increase.
Det bør legges til grunn en høyere renteøkning når rentenivået er lavt.
Debt-servicing capacity grows in pace with income.
Gjeldsbetjeningsevnen vokser i takt med inntekten.
Income is normally more stable than house prices.
Inntektene er normalt mer stabile enn boligprisene.
A limit on debt-servicing ratios could thus act as an automatic stabiliser when house prices rise.
Et krav til gjeldsbetjeningsevne kan derfor virke som en automatisk stabilisator når boligprisene stiger.
In Norges Bank's view, prudent mortgage lending requirements should be regarded as a permanent structural measure and should not be changed frequently.
Norges Bank mener krav til forsvarlig utlånspraksis bør anses som et varig, strukturelt tiltak, og ikke endres hyppig.
The authorities should not have the ambition of fine-tuning developments in house prices and credit.
Myndighetene bør ikke ha som ambisjon å finstyre utviklingen i boligpriser og kreditt.
Norges Bank's view is that prudent mortgage lending standards should as a rule be issued as guidelines.
Norges Bank mener krav til forsvarlig utlånspraksis som hovedregel bør gis i retningslinjer.
Implementing the guidelines as regulatory requirements constitutes a government intervention.
Å forskriftsfeste retningslinjene er et inngripende tiltak.
Implementing the guidelines as regulatory requirements could raise a number of questions regarding delimitation and interpretation, giving rise to impractical microregulation.
Forskriftsfesting kan reise mange avgrensnings- og tolkningsspørsmål, og gi opphav til lite hensiktsmessig detaljregulering.
The aim of maintaining efficient credit markets points towards providing flexibility for banks.
Hensynet til effektive kredittmarkeder taler for å gi bankene fleksibilitet.
This emphasises banks' own responsibility for prudent lending practices.
Det understreker bankenes eget ansvar for en forsvarlig utlånspraksis.
Flexibility can be provided in various ways, for example by including mortgage lending limits in guidelines or providing for banks to approve a certain proportion of above-limit mortgages in a regulation.
Fleksibilitet kan gis på ulike måter, for eksempel ved å gi krav til utlånspraksis i retningslinjer eller ved å tillate bankene å yte en viss andel lån utover kravene i en forskrift.
Such quotas for above-limit mortgages are increasingly being employed in other countries, such as the UK and New Zealand, and are often referred to as speed limits.
Slike kvoter for lån som ikke oppfyller kravene, er i økende grad blitt tatt i bruk internasjonalt, blant annet i Storbritannia og New Zealand, og omtales gjerne som fartsgrenser.
A maximum LTV ratio is a standardised requirement based on a property's market value that may be appropriately implemented in the form of a regulation.
Krav til maksimal belåningsgrad er et standardisert krav basert på en eiendoms markedsverdi og kan være egnet for forskriftsfesting.
Regulation is, in the opinion of Norges Bank, less appropriate for quantified standards for principal repayment and debt-servicing capacity.
Tallfestede normer for avdragsplikt og gjeldsbetjeningsevne er etter Norges Banks skjønn mindre egnet for forskriftsfesting.
Norges Bank recommends that a maximum LTV ratio of 85 percent be implemented as a regulatory requirement with flexibility through a speed limit.
Norges Bank anbefaler at den øvre grensen for belåningsgrad på 85 prosent forskriftsfestes med fleksibilitet gjennom en såkalt fartsgrense.