natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A Financial Policy Committee, similar to the Bank’s Monetary Policy Committee, will also be established within the Bank.
Samtidig skal det i sentralbanken opprettes en Financial Policy Committee på linje med bankens pengepolitiske komité.
In the EU, the European Systemic Risk Board (ESRB) will be established and will probably be chaired by the president of the European Central Bank (ECB).
I EU blir det opprettet et eget risikoråd ESRB (European Systemic Risk Board) som trolig blir ledet av presidenten i den europeiske sentralbanken (ESB).
We can distinguish between two approaches to the design of instruments to safeguard financial stability.
Ved utformingen av myndighetenes virkemidler for å sikre finansiell stabilitet kan det skilles mellom to formål.
One is to make the financial system more robust by, for example, reducing interdependency among financial corporations.
Den ene er å gjøre det finansielle systemet mer robust blant annet ved å redusere avhengigheten mellom finansforetak.
The other is to curb procyclical behaviour in financial corporations.
Det andre er å demme opp for medsyklisk adferd i finansforetakene.
Limitations on loan-to-value and loan-to-income ratios, which are applied in Norway, are examples of rules that can have a stabilising effect.
Grense på tillatt belåningsgrad og begrensning på lån i forhold til låntakers inntekt, som anvendes i Norge, er eksempler på regler som kan virke stabiliserende.
Rules to ensure that shareholders and creditors bear the cost if banks suffer substantial losses or have to be wound up will have a similar effect.
Regler som sikrer at aksjonærer og kreditorer må bære kostnadene, hvis banker lider store tap eller må avvikles, vil virke i samme retning.
Financial vulnerability can build up more quickly in periods of expansion, partly because financial institutions then have a stronger inclination to take risk.
Finansiell sårbarhet kan bygges opp raskere i oppgangstider blant annet fordi finansinstitusjonene da har sterkere drivkraft til å ta risiko.
It is important that the rules function as automatic stabilisers in the economy.
Det er viktig at reglene virker som automatiske stabilisatorer i økonomien.
Discretionary use of instruments is considerably more demanding.
Diskresjonær bruk av virkemidler er vesentlig mer krevende.
But it may nevertheless be advisable to introduce such instruments, such as capital requirements that vary over time with the rise in debt and asset prices.
Men det kan likevel være ønskelig å ha slike virkemidler, for eksempel et kapitalkrav som varierer over tid med vekst i gjeld og formuespriser.
The Basel Committee, which assesses new rules for financial institutions and which includes members from major countries, has proposed the introduction of a time-varying capital buffer requirement over and above the minimum capital requirement.
Baselkomiteen, som vurderer nye regler for finansinstitusjoner og som har medlemmer fra de større landene, har foreslått å innføre et slikt krav til kapitalbuffer utover minimumskravet til kapitaldekning.
Financial corporations with a capital buffer judged to be insufficient would be subject to restrictions on dividends and other payments to shareholders and employees.
Finansforetak som ikke har stor nok buffer vil bli pålagt begrensninger på utbytte og andre utbetalinger til aksjonærer og ansatte.
In order to dampen shocks in a country and mitigate the contagion effects on other countries, close collaboration between a financial corporation’s home country and the host country in which it operates is necessary.
For å dempe forstyrrelser i et land og smitteeffekter til andre land er det behov for et nært samarbeid mellom hjemlandet til et finansforetak og det vertslandet det opererer i.
In its latest annual report, the BIS writes the following:
I sin siste årsrapport skriver BIS:
“Close cooperation between home and host authorities will be inevitable.
“Close cooperation between home and host authorities will be inevitable.
And some responsibility will have to shift to host authorities for deciding on the settings that apply to exposures in their jurisdictions and for advising home authorities of local financial conditions.”
And some responsibility will have to shift to host authorities for deciding on the settings that apply to exposures in their jurisdictions and for advising home authorities of local financial conditions.”
Norwegian banks are part of a common Nordic banking market.
Norske banker er en del av et felles nordisk bankmarked.
The rapid expansion of foreign banks in the Norwegian market in the growth period from 2004 to 2008 was trimmed back during and after the crisis.
I vekstperioden 2004 til 2008 vokste de utenlandske bankene sterkt i Norge, men under og etter krisen har veksten deres bremset opp.
I am afraid it must be said that they have amplified fluctuations in Norway.
Jeg er redd vi må si de har forsterket svingningene her hjemme.
However, we assume that the decline in their market share is due to the impact of the international crisis, which has generally been more severe for foreign banks than for Norwegian banks.
Men vi antar at nedgangen i deres markedsandel skyldes at de gjennomgående har vært hardere rammet enn de norske bankene av den internasjonale krisen.
Under the Basel Committee proposal, the time-varying capital buffer requirement will apply to all banks operating in a country, including branches of foreign banks.
Baselkomiteen foreslår at det tidsvarierende kravet til kapitalbuffer skal gjelde alle banker som opererer i et land, inklusive avdelinger av banker som hører hjemme i andre land.
Home country authorities will enforce the buffer requirement imposed by host country authorities.
Hjemlandets myndigheter skal håndheve bufferkravet bestemt av vertslandets myndigheter.
This means that Norwegian supervisory authorities, for example, can impose a supplementary capital requirement in periods of high credit growth in Norway.
Det vil si at norske tilsynsmyndigheter for eksempel i perioder med høy kredittvekst her hjemme kan sette et tilleggskrav til kapitalen.
The requirement will apply to Norwegian, Swedish, Danish and other banks that provide loans to Norwegian households and businesses.
Det kravet vil da gjelde både for norske, svenske, danske og for andre banker, for lån til norske borgere og bedrifter.
This really is a step in the right direction.
Dette er virkelig et skritt i riktig retning.
However, the host country’s authority could have been strengthened further.
Men styrkingen av vertslandets styring kunne gjerne gått lenger.
One of the Basel rule’s major weaknesses is low and differing risk weights for residential mortgages.
En av Basel-reglenes store svakheter er lave og ulike risikovekter for boliglån.
The risk estimate in the models used is too low for this type of loan.
De modellene som brukes, anslår alt for lav risiko for slike lån.
As a result, the effective capital requirement may be far too low, falling below 0.3 per cent of the loan.
Det kan føre til at det effektive kapitalkravet blir for lavt og kan komme ned under 3 promille av lånet.
Host country rules should apply in these cases and the host country should settle the matter.
Her burde vertslandets regler gjelde, og vertslandet derfor kunne få rydde opp.
Distortion of competition may easily be the result if similar loans extended in the same market by foreign and domestic banks have different risk weights.
Det blir lett konkurransevridende dersom lignende lån gitt i samme marked av utenlandske og innenlandske banker kan ha ulike risikovekter.
The downturn in Norway was not self-inflicted – it was triggered by external shocks.
Lavkonjunkturen her i Norge var ikke selvpåført – den ble utløst av forstyrrelser utenfra.
But the financial crisis has also increased awareness here in Norway of how dependent sound economic developments are on financial stability.
Men finanskrisen har gjort også oss her i landet mer oppmerksomme på hvor avhengig god utvikling i økonomien er av stabiliteten i det finansielle systemet.
A better redistribution of liquidity in the interbank market and new macroprudential instruments are both important for a smoothly functioning financial system.
Både bedre omfordeling av likviditet mellom bankene enn i dag, og nye virkemidler på det feltet som kalles makrotilsyn – eller macroprudential policy – er viktig for et velfungerende finansielt system.
1) A simple rule can function well under alternative models for the economy.
1) En enkel regel kan fungere godt i ulike alternative modeller for økonomien.
The type of uncertainty we want to be robust to will determine what the best rule will be
Nøyaktig hvordan den beste enkle regelen ser ut avhenger av hva slags usikkerhet vi ønsker å være robuste i forhold til.
3) The deviation was measured on 23 June after the publication of Monetary Policy Report 2/10
3) Avviket er målt 23. juni etter fremleggelsen av Pengepolitisk rapport 2/10.
Speech by Kristin Gulbrandsen, Norges Bank Financial Stability, at the Equity Certificates Seminar, 15 September 2010.
Foredrag av Kristin Gulbrandsen på Sparebankforeningen og Norske Finansanalytikeres Forenings bransjeseminar om egenkapitalbevis, 15. september 2010.
This follows a long period where the tendency worldwide was towards more relaxed regulation.
Dette kommer etter at vi har hatt en lang periode hvor tendensen internasjonalt har vært mot lempeligere reguleringer.
Basel II allowed banks to use internal risk models.
Basel II gav bankene adgang til å bruke interne risikomodeller.
The idea was that a bank’s capital requirement would more closely reflect the risk the bank takes.
Meningen var at en banks kapitalbehov skulle fastsettes ut fra den risiko banken tar.
The level of total capital in the banking system would not change.
Samlet sett skulle kapitalen i bankene være like stor som før.
In practice, the data and models used by banks have led to lower risk weights and less capital.
I praksis har datagrunnlaget og modellapparatet som bankene bruker, ført til reduserte risikovekter og lavere kapital.
These data and models are subject to approval by national supervisory authorities.
Datagrunnlag og modellapparat skal godkjennes av de nasjonale tilsynene.
The substantial element of discretion in the requirements with regard to data and modelling has given the banking industry the opportunity to put pressure on the supervisory authorities.
Det store innslaget av skjønn i kravene til data og modellering har åpnet for at banknæringen har kunnet legge press på tilsynsmyndighetene.
The authorities in many countries have probably also been keen to ensure that competitive conditions for their own banks are at least as good as those for other countries’ banks.
Samtidig er det nok ofte slik at tilsynsmyndighetene i mange land har vært opptatt av å gi sine banker konkurransevilkår som ikke er dårligere enn det banker i andre land har.
One clear example is the risk weights for residential mortgages, which some banks disclose in their annual reports.
Et klart eksempel finner vi i risikovektene for boliglån, som en del banker offentliggjør i sine årsrapporter.
We can see that these weights vary considerably between IRB banks (banks that calculate risk weights using their own models) from different countries in the same market, but also that the IRB weights are much lower than the standard weights.
Vi kan se at vektene varierer betydelig mellom IRB-banker (de banker som beregner risikovektene ved hjelp av egne modeller) fra ulike land i samme marked, men også at IRB-vektene er mye lavere enn standardvektene.
There is no logical reason for such large differences in the capital requirements for such similar loans.
Det er ikke noen fornuftig grunn til at det skal være så store forskjeller i kravene til kapital for såpass like utlån.
Supervisory practices have been lenient in many countries, the most obvious example perhaps being the UK.
Tilsynspraksis har vært lempelig i mange land.
The chairman of the UK Financial Supervisory Authority noted this in a report published in March 2009.
Styreformannen i det britiske finanstilsynet pekte på dette i en rapport som kom i mars 2009 [1].
(1) The philosophy for banking supervision was that good general guidelines for risk management would be more useful than strict regulation.
Filosofien for tilsynsarbeidet var at gode overordnede retningslinjer for risikostyring ville være nyttigere enn streng regulering.
There was a belief that the markets would be largely self-regulating.
Det var en tro på at markedene i stor grad ville være selvregulerende.
Market discipline would ensure that risk-taking at financial institutions would be kept at reasonable levels.
Markedsdisiplinen ville sørge for at risikotakingen i finansinstitusjonene ble holdt på et forsvarlig nivå.
There was a similar trend in other countries.
Også i andre land gikk utviklingen i samme retning.
Following the crisis, however, confidence in market discipline as a regulating mechanism has waned.
Etter krisen er troen på markedsdisiplin som reguleringsmekanisme svekket.
One fundamental issue that the authorities must address is how strictly banks should be regulated.
Et grunnleggende spørsmål som myndighetene må ta standpunkt til, er hvor strengt bankene bør reguleres.
In principle, it is a matter of weighing two types of cost against each other.
Dette er i prinsippet en avveining mellom to typer kostnader.
On the one hand are the costs that tighter regulation will entail for banks and borrowers.
På den ene siden har vi de kostnadene som strengere reguleringer vil påføre banker og låntakere.
On the other hand are the costs that a banking crisis entails.
På den andre siden kommer de kostnadene en bankkrise fører med seg.
These costs affect many parts of the economy and can be very high.
Disse kostnadene rammer bredt og kan bli svært store.
If there is only a small chance of a banking crisis within a horizon of 20 years or more, we will attach most weight to the cost of regulation.
Dersom sannsynligheten for at en bankkrise skal inntreffe er liten innenfor en horisont på tjue år eller mer, vil vi legge størst vekt kostnadene ved reguleringer.
But if we consider the crisis probability to be high, we must attach more weight to crisis costs.
Men i perioder med stor krisesannsynlighet, vil vi nok legge mer vekt på krisekostnadene.
The Basel Committee recently published an analysis of how tighter regulation will impact in the long run.
Basel-komiteen har nylig publisert en analyse av hvordan strengere reguleringer vil virke på lang sikt [2].
(2) The analysis estimates the average cost of a banking crisis and how frequently such crises will occur with today’s regulatory framework.
Analysen anslår den gjennomsnittlige kostnaden ved en bankkrise og hvor hyppig bankkriser vil komme med dagens regulering.
It also includes estimates of how stronger capital and liquidity requirements for banks will affect the probability of a crisis.
Analysen inneholder også anslag for hvordan økte krav til kapital og likviditet i bankene vil påvirke sannsynligheten for en krise.
On the basis of these estimates, the Basel Committee concludes that somewhat stronger capital requirements would have net social benefits.
På grunnlag av disse anslagene finner Basel-komiteen at noe strengere kapitalkrav vil være samfunnsøkonomisk lønnsomt.
Chart: Somewhat tighter regulation would have net social benefits
Lysbilde 2: Noe strengere regulering vil være samfunnsøkonomisk lønnsomt
The document from the Basel Committee also illustrates that neither the probability of a crisis nor the costs we are discussing can be measured with any great precision.
Dokumentet fra Basel-komiteen forteller også at verken sannsynligheten for en krise eller de kostnadene vi snakker om, kan måles særlig presist.
In practice, therefore, weighing up these costs will involve a substantial element of discretion.
I praksis vil det derfor ligge et stort innslag av skjønn i denne avveiningen.
For a long time, relatively little weight was attached to the probability of crises and their cost.
I en lang periode har sannsynligheten for kriser og kostnadene ved kriser blitt tillagt forholdsvis liten vekt.
Following the financial crisis, the probability of crises is probably perceived as higher.
Etter finanskrisen oppleves nok sannsynligheten for kriser å være høyere.
It has also become clear how expensive a financial crisis can be.
Det er dessuten blitt klart hvor store kostnader en finanskrise kan forårsake.
Both of these factors point to more stringent regulation.
Begge deler tilsier strengere regulering.
Following a period of easing of the regulatory regime, we have now moved into a period of tightening.
Etter en periode med lettelser i reguleringsregimet, er vi nå kommet over i en periode med tilstramninger.
1.
Finanskrisen
The financial crisis Financial crises are always debt crises in one form or another: one or more groups of participants have raised more debt than can be sustained over time.
Finanskriser er alltid gjeldskriser i en eller annen form: En eller flere grupper av aktører har tatt opp så mye gjeld at nivået ikke kan opprettholdes over tid.
The debt must then be reduced.
Da må gjelden bygges ned.
When the debt has to be reduced, much of the demand for real estate evaporates and prices fall.
Når gjelden må bygges ned, forsvinner mye av etterspørselen etter eiendom, og prisene faller.
This is the most common crisis pattern.
Dette er det vanligste krisemønsteret.
Chart: Strong growth in banks’ balance sheets
Lysbilde 3: Sterk vekst i bankenes balanser
Prior to the latest financial crisis, a sharp rise in debt was evident in several sectors of the economy, but perhaps most clearly in banks’ balance sheets.
Forut for den seneste finanskrisen så vi kraftig gjeldsvekst i flere sektorer av økonomien, men kanskje tydeligst i bankenes balanser.
One reason for this rise was the interest rate level, which had been low since the turn of the millennium.
Noe av bakgrunnen for denne veksten ligger i det lave rentenivået helt siden tusenårsskiftet.
Chart: Market funding has grown in importance
Lysbilde 4: Markedsfinansiering er blitt viktigere
Strong credit growth is a clear sign of a rising crisis probability.
Sterk kredittvekst er et tydelig tegn på at krisesannsynligheten øker.
Strong lending growth in the banking industry as a whole cannot be funded through higher customer deposits.
Kraftig utlånsvekst i banknæringen som helhet kan ikke finansieres ved økte kundeinnskudd.
Instead the banks need to look to the money and capital markets.
Bankene må i stedet hente finansieringen fra penge- og kapitalmarkedene.
This chart shows that Norwegian banks have relied increasingly on market funding over the past ten years.
Figuren viser at norske banker i økende grad har basert seg på markedsfinansiering de siste ti årene.
I have included mortgage companies in the data to aid comparison over time.
Jeg har tatt med boligkredittforetakene i tallene for å få bedre sammenlignbarhet over tid.
Since 2007, as you know, Norwegian banks have transferred large parts of their mortgage portfolios to separate mortgage companies, normally within the same corporate group.
Som dere vet har bankene siden 2007 overført mye av sin boliglånsportefølje til kredittforetak; vanligvis innenfor samme konsern.
The connection between rapid credit growth and growing reliance on market funding is clear.
Sammenhengen mellom rask kredittvekst og økende avhengighet av markedsfinansiering er klar.
A sharply rising level of market funding is therefore a warning signal in the same way as rapid credit growth.
Sterkt økende innslag av markedsfinansiering er derfor et faresignal på samme måte som rask kredittvekst er det.
Chart: Equity capital and Tier 1 capital
Lysbilde 5: Egenkapital og kjernekapital
Another side of the same picture is shown in the next chart.
En annen side av det samme bildet vises i neste figur.
The Tier 1 capital ratio has held up, but this is largely due to the transition to Basel II, where banks’ own modelling has resulted in lower risk weights in their portfolios.
Kjernekapitaldekningen har holdt seg oppe, men det skyldes i stor grad overgangen til Basel II der bankenes egen modellering har gitt lavere risikovekter i porteføljene.
Chart: The high cost of financial crises
Lysbilde 6: Store kostnader ved finanskriser
The Basel Committee has estimated that the average financial crisis, including after-effects, costs at least 20 per cent of a year’s domestic product.
Basel-komiteen har regnet med at en gjennomsnittlig finanskrise med ettervirkninger koster samfunnet minst 20 prosent av ett års nasjonalprodukt.
As shown, GDP in major industrialised economies was up to 10 per cent lower in 2009 than it would have been with a normal growth path.
Som dere ser var nasjonalproduktet i de viktigste industrilandene i 2009 opp til 10 prosent lavere enn det ville vært i en normal vekstbane.
This is a process that began in 2009 and will continue for many years to come.
Det er en prosess som startet i 2009 og som vil pågå i mange år framover.
The process differs from Basel II in that attention is now focused more on systemic risk and less on risk in individual banks.
Prosessen skiller seg fra Basel II ved at oppmerksomheten nå er mer konsentrert om systemrisikoen, og mindre om risikoen i enkeltbanker.
The financial crisis has taught us that it is of little help to have banks that appear robust individually if there are major underlying imbalances at macro level.
Finanskrisen har lært oss at det hjelper lite med banker som ser solide ut hver for seg dersom det i bakgrunnen finnes store ubalanser på makronivå.
The new rules being proposed will apply to the individual bank, but their design is governed by systemic risk considerations.
Det nye regelverket som foreslås, gjelder hver enkelt bank, men utformingen er styrt av hensynet til systemrisikoen.
Chart: The process
Lysbilde 7: Prosess
The G20 have set up the Financial Stability Board as their secretariat, which is also based in Basel and is working closely with the Basel Committee and its secretariat.
Også dette sekretariatet er i Basel, og det samarbeider nært med Basel-komiteen og dens sekretariat.
In addition, each jurisdiction is working on the concrete design of the new rules.
I tillegg arbeider hver jurisdiksjon med konkret utforming av det nye regelverket.
We have been through several consultation rounds where both the banking industry and the individual countries’ financial supervisory authorities and central banks have responded to the proposals.
Vi har vært gjennom noen høringsrunder der både banknæringen og de enkelte lands finanstilsyn og sentralbanker har uttalt seg om forslagene.
In Norway, Finanstilsynet (Financial Supervisory Authority of Norway) and Norges Bank have issued joint responses.
I Norge har Finanstilsynet og Norges Bank avgitt felles uttalelser.
It is no surprise that the banking industry worldwide has been sceptical to many of the proposals and argued in favour of more lenient rules.
Det er ingen overraskelse at banknæringen verden over har vært skeptisk til mange av forslagene og har argumentert for mer lempelige regler.
Chart: Proposals for more capital and liquidity
Lysbilde 8: Forslag til mer kapital og likviditet i bankene
Following these initial consultation rounds, the main contours of the new rules are beginning to crystallise.
Etter de første høringsrundene begynner hovedkonturene av de nye reglene å bli klare.
The chart lists the most important points that I will be looking at more closely.
Figuren viser de viktigste punktene som jeg skal se nærmere på.
With both these types of requirement, there is a particular focus on systemically important banks, i.e. banks that are either so large or in some other way so important that the repercussions of a crisis would be considerable.
For begge typer krav er det særlig oppmerksomhet rundt systemviktige banker; det vil si banker som enten er så store eller på annen måte er så viktige at ringvirkningene av en krise blir store.
The issue is whether such banks should be more strictly regulated than others.
Spørsmålet er om slike banker skal ha strengere regler enn andre.
Chart: Timetable
Lysbilde 9: Innfasing
The new rules are due to be phased in from 1 January 2013.
Innfasingen av de nye reglene skal begynne 1. januar 2013.