natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Some of the statistical information previously published by Norges Bank is published on Statistics Norway’s website.
Delar av statistikken som tidlegare blei offentleggjord av Noregs Bank er å finne på heimesidene til Statistisk sentralbyrå.
Switchboard: + 47 22 31 60 00 Fax: + 47 22 41 31 05 E-mail: central.bank@norges-bank.no
Telefon: 22 31 60 00 Telefaks: 22 41 31 05 E-post: central.bank@norges-bank.no
Switchboard: + 47 24 07 30 00 E-mail: contact@nbim.no
Telefon: 24 07 30 00 E-post: contact@nbim.no
Telephone: +47 21 49 09 30 E-mail: presse@norges-bank.no Press contacts
Telefon: 21 49 09 30 E-post: presse@norges-bank.no Mediekontakter
Short factual questions or questions relating to the content of Norges Bank's website can be sent to information@norges-bank.no.
Har du korte faktaspørsmål eller spørsmål til innhold på internettsidene våre, kan du sende disse til information@norges-bank.no.
Please report website errors to webmaster@norges-bank.no.
Feil på nettsidene kan meldes til webmaster@norges-bank.no.
Please do not send identical e-mails to several contact addresses in Norges Bank.
Vennligst ikke send identiske forespørsler til forskjellige e-postadresser i Norges Bank.
If you are unsure about which one to use, please send your mail to central.bank@norges-bank.no.
Er du i tvil om hvor du skal henvende deg, bruk central.bank@norges-bank.no.
To order publications:
Abonnementservice
Phone: +47 22 31 61 11 Fax: +47 22 41 31 05 E-mail: Facility Services
Telefon: 22 31 61 11 Telefaks: 22 41 31 05 E-post: Facility Services
Library
Fagbiblioteket
You can search in the library catalogue Oria.
Du kan søke i fagbibliotekets samlinger i Oria.
If you want to borrow from our library, please contact your local library.
Dersom du ønsker å låne fra våre samlinger må du kontakte ditt lokale bibliotek.
E-mail: library@norges-bank.no
E-post: biblioteket@norges-bank.no
Register of Business Enterprises:
Organisasjonsnummer:
NO 937 884 117
937 884 117
SWIFT / BIC:
SWIFT / BIC:
NBHK NO KK
NBHK NO KK
Norges Bank has developed requirements for periodic and event-based reporting for licensed systems, and supervisory meetings are held with the responsible operator at least twice a year.
Norges Bank har utarbeidet krav til periodisk og hendelsesbasert rapportering for konsesjonsbelagte systemer, og det avholdes tilsynsmøter med ansvarlig operatør minst to ganger i året.
The Payment Systems Act does not apply to Norges Bank's own settlement system, NBO.
Norges Banks eget oppgjørssystem, NBO, er ikke omfattet av lov om betalingssystemer.
However, Norges Bank has assumed that NBO will be subject to the same supervisory criteria as licensed interbank systems.
Norges Bank har imidlertid lagt til grunn at NBO skal overvåkes etter samme kriterier som konsesjonsbelagte interbanksystemer.
The internal oversight function is organisationally separate from the operational responsibility for NBO.
Den interne overvåkingsfunksjonen er organisatorisk skilt fra det operative ansvaret for NBO.
The following reporting requirements and supervisory procedures have been established:
Det er fastsatt følgende rapporteringskrav og tilsynsrutiner:
Licensed interbank systems
Konsesjonsbelagte interbanksystemer
Norges Bank's settlement system
Norges Banks Oppgjørssystem
PERIODIC REPORTS:
PERIODISKE RAPPORTER:
Participation, turnover, exposure, liquidity
Deltakelse, omsetning, eksponering, likviditet
Semi-annual
Halvårlig
Interrupted operations
Driftsavvik
Quarterly basis
Kvartalsvis
Risk analyses, procedures for change and error management
Risikoanalyser, rutiner for endrings- og avvikshåndtering
Testing of contingency plans
Testing av avbrudds- og katastrofeløsninger
EVENT-BASED REPORTING:
HENDELSESBASERT RAPPORTERING:
Immediate reporting of disruptions
Øyeblikkelig rapportering av avvik
Disruptions classified as "critical"
Avvik karakterisert som "kritisk"
Disruptions classified as "serious"
Avvik karakterisert som "alvorlig"
Notification requirement for significant changes
Meldeplikt ved endringer av betydning
Annual reporting requirements for licensed interbank systems
Krav til årsrapportering for interbanksystemer underlagt konsesjon
The purpose of the Act is to ensure that interbank systems are organised to promote financial stability.
Formålet med loven er å bidra til at interbanksystemer organiseres slik at hensynet til finansiell stabilitet blir ivaretatt.
The Act is based on international recommendations for the organisation of payment systems.
Loven er basert på internasjonale anbefalinger for organisering av betalingssystemer.
Norges Bank assesses whether a system is important to financial stability on the basis of the following:
Norges Bank vurderer om et system har betydning for finansiell stabilitet blant annet ut fra følgende forhold:
Turnover in the system
Omsetningen i systemet
Risk factors in the system
Risikoforhold i systemet
Number of participants in the system and links to other systems
Antall deltakere i systemet og tilknytning til andre systemer
Exposures and participants' financial position
Eksponeringer og deltakernes finansielle stilling
The importance of the system in society
Systemets samfunnsmessige betydning
Two market participants are currently licensed to operate interbank systems: DnB Bank ASA and the NICS Operations Office.
To aktører har i dag konsesjon til å drive interbanksystemer: DNB og operatørkontoret til Norwegian Interbank Clearing System (NICS).
Norges Bank’s Settlement System (NBO) is not subject to the Payment Systems Act.
Norges Banks eget oppgjørssystem (NBO) er ikke omfattet av lov om betalingssystemer.
The operation and development of NBO are nevertheless based on international recommendations for the organisation of payment systems.
Internasjonale anbefalinger for organisering av betalingssystemer legges likevel til grunn for drift og utvikling av NBO.
What are the requirements for licensed systems?
Hvilke krav stilles til konsesjonsbelagte systemer?
General requirements regarding interbank systems are laid down in the Payment Systems Act, but Norges Bank may set more detailed requirements for the systems.
Generelle krav til interbanksystemer er nedfelt i betalingssystemloven, men Norges Bank kan fastsette nærmere krav til virksomhetene.
These requirements will be based on an assessment of the risk factors in the individual system.
Slike krav vil basere seg på en vurdering av risikoforholdene i det enkelte system.
Systems that have been licensed must report to Norges Bank on turnover, exposures, deviations, contingency exercises etc.
De systemer som har fått konsesjon, må rapportere til Norges Bank om omsetning, eksponeringer, avvik, katastrofetester mv.
For further information about licensing and supervision of interbank systems, please refer to the following:
For mer informasjon om konsesjon og tilsyn med interbanksystemer, se
Payment Systems Act
Betalingssystemloven
Reporting requirements for licensed interbank systems and NBO
Krav til rapportering for konsesjonsbelagte interbanksystemer og NBO
Payment systems – a potential source of risk.
Betalingssystemet – en kilde til risiko.
See also the report Principles for financial market infrastructures - consultative report (CPSS Publications No 94)
Se Principles for financial market infrastructures - consultative report (CPSS Publications No 94).
The settlement system shall comply with relevant international standards and requirements for infrastructures of critical importance to society.
Oppgjørssystemet skal oppfylle relevante internasjonale standarder og krav til samfunnskritisk infrastruktur.
All banks in Norway may have accounts at Norges Bank.
Alle banker i Norge kan ha konto i Norges Bank.
Payments are settled with finality through entries to banks' accounts.
Betalinger gjøres opp med endelig virkning ved posteringer på bankenes kontoer.
This applies to all kinds of payments for private individuals, businesses, public entities, banks' foreign exchange trades and liquidity transfers as well as settlement of trades in securities and derivatives.
Dette gjelder alle typer betalinger for privatpersoner, bedrifter og offentlige virksomheter, bankenes valutahandel og likviditetsoverføringer samt oppgjør for handel med verdipapirer og derivater.
More information
(Lovdata)
Terms and conditions for account management, collateralisation and participation in Norges Banks's settlement system (NBO) (pdf)
Vilkår for kontohold, pantsettelse og deltakelse i Norges Banks oppgjørssystem (NBO) (pdf)
Operating schedule for Norges Bank's settlement system (NBO) from 13 October 2016 (Circular 7/2016)
Driftsmønster for Norges Banks oppgjørssystem (NBO) fra 13. oktober 2016 (Rundskriv 7/2016)
Prices and fees in Norges Bank's settlement system for 2017 (Circular 8/2016)
Prisar og gebyr i oppgjerssystemet til Noregs Bank for 2017 (Rundskriv 8/2016)
Central counterparties in trades in financial instruments – criteria and terms for an account in Norges Bank (Circular 2/2015)
Kontohold for sentrale motparter i handel med finansielle instrumenter – kriterier for og vilkår ved konto i Norges Bank (Rundskriv 2/2015)
Handling in Norges Bank’s settlement system of a participant under public administration or subject to bankruptcy proceedings (Circular 5/2011)
Håndtering i Norges Banks oppgjørssystem av en deltaker som er satt under offentlig administrasjon eller konkursbehandling (Rundskriv 5/2011)
Norges Bank's Head Office, Oslo (Photo: Esten Borgos)
Noregs Bank, Oslo (Foto: Esten Borgos)
The building was designed by the architects MNAL Kjell Lund and Nils Slaatto, who won the open architecture competition in 1973.
Bygget er teikna av arkitektane MNAL Kjell Lund og Nils Slaatto, som vann den opne arkitektkonkurransen i 1973.
The building was inaugurated on 13 October 1986.
Bygget blei innvigd 13. oktober 1986.
Norges Bank's Head Office consists of a central block of seven floors surrounded by a rim of four-five floors.
Hovudkontorbygget til Noregs Bank består av ei sentralblokk på sju etasjar med randbygg på fire–fem etasjar.
The top floors have glass pitched roofs.
Toppetasjane har skråtak med glas.
The underground floors and four top towers are in cast-in-place concrete.
Underetasjane og fire topptårn er i plasstøypt betong.
Above ground, the building is supported by prefabricated concrete columns and concrete beams where the facade elements are mounted.
Over bakken er bygget sett opp av prefabrikkerte betongsøyler og betongbjelkar der fasadeelementa er monterte.
The corner areas are in cast-in-place concrete.
Hjørnesonene er plasstøypte.
The facade is characterised by glass in a setting of orange-red hued Røyke granite and copper.
Fasaden er karakterisert av glas i ein kombinasjon med raudleg Røyken-granitt eller kopar.
The operational target of monetary policy is low and stable inflation, with annual consumer price inflation of approximately 2.5% over time.
Pengepolitikken er innrettet mot at konsumprisene over tid skal vokse med nær 2,5 prosent årlig.
Norges Bank operates a flexible inflation targeting regime, so that weight is given to both variability in inflation and variability in output and employment.
Norges Bank legger til grunn at inflasjonsstyringen skal være fleksibel, slik at både variasjon i inflasjon og variasjon i produksjon og sysselsetting tillegges vekt.
In general, the direct effects on consumer prices resulting from changes in interest rates, taxes, excise duties and extraordinary temporary disturbances are not taken into account.
Det tas i utgangspunktet ikke hensyn til direkte effekter på konsumprisene som skyldes endringer i rentenivået, skatter, avgifter og særskilte, midlertidige forstyrrelser.
In real time it will always be difficult to determine which price movements are permanent and those which only have short-term effects on the Consumer Price Index (CPI).
Det vil i sanntid alltid være vanskelig å avgjøre hvilke prisbevegelser som vil vare ved og hvilke som bare vil ha kortvarige virkninger på konsumprisindeksen (KPI).
There is no one indicator that provides a precise picture of underlying inflationary pressures in all situations.
Det vil ikke være én enkelt indikator som i alle situasjoner kan gi et riktig bilde av det underliggende prispresset.
Different measures of underlying inflation are discussed in the Monetary Policy Report.
Ulike mål på underliggende inflasjon blir drøftet i Pengepolitisk rapport.
Overview of development in CPI, CPI-ATE and CPIXE
Oversikt over utviklingen i KPI, KPI-JAE og KPIXE
The chart below shows inflation over the past years in percent and the projection for the period ahead.
Figurene under viser inflasjonen i prosent de siste årene og anslag fremover.
Inflation is measured as the year-on-year rise in the CPI and the CPI adjusted for tax changes and excluding energy products (CPI-ATE).
Inflasjonen er her målt som veksten i KPI og KPI justert for avgiftsendringer og uten energivarer (KPI-JAE) fra samme måned året før (tolvmånedersveksten).
The continuous lines illustrate the actual development in the inflation, while the broken lines illustrate Norges Bank’s projections.
De heltrukne linjene viser faktisk utvikling i inflasjonen, mens de stiplede linjene er Norges Banks anslag.
CPI projections from Monetary Policy Report
KPI-anslag fra Pengepolitisk rapport
CPI-ATE projections from Monetary Policy Report
KPI-JAE-anslag fra Pengepolitisk rapport
Sources: Statistics Norway and Norges Bank
Kilder: Statistisk sentralbyrå og Norges Bank
Monetary Policy Report with charts in Excel and HTML
Pengepolitisk rapport inneholder tallsett i Excel- og HTML-format
Address by Central Bank Governor Svein Gjedrem Gausdal, January 2003
Foredrag av sentralbanksjef Svein Gjedrem, Gausdal 31. januar 2003
The address is based on the assessments presented at Norges Bank's press conference following the Executive Board's monetary policy meeting on 22 January and on previous speeches.
Foredraget bygger på vurderingene gitt på Norges Banks pressekonferanse etter rentemøtet i Hovedstyret 22. januar, samt tidligere foredrag.
The Norwegian economy exhibited strong growth from 1993 until 1998.
Norsk økonomi viste sterk vekst fra 1993 til og med 1998.
This recovery brought the economy out of recession into a period of high economic activity.
Oppgangen brakte økonomien fra en lavkonjunktur til en høykonjunktur.
Growth in the mainland economy in the 1990s averaged over 3 per cent.
Veksten i fastlandsøkonomien i 1990-årene var over 3 prosent i gjennomsnitt.
Inflation was low and stable at around 2½ per cent annually, while it was higher than 8 per cent in the 1980s.
Inflasjonen var lav og stabil og lå rundt 2 ½ prosent per år, mot over 8 prosent på 1980-tallet.
At the same time, total employment rose sharply.
Samtidig vokste den samlede sysselsettingen kraftig.
The unemployment rate, measured by the LFS, fell from close to 6 per cent in 1991 to almost 3 per cent in 1999.
Arbeidsledigheten målt ved AKU falt fra nær 6 prosent i 1991 til nær 3 prosent i 1999.
Later in the 1990s, unemployment declined as long as wage growth in Norway was lower than wage growth among our trading partners.
Utover på 1990-tallet gikk arbeidsledigheten ned så lenge lønnsveksten i Norge var lavere enn lønnsveksten hos våre handelspartnere.
This came to a halt in 1998.
Dette tok slutt i 1998.
The rise in salaries for white-collar workers accelerated and the social partners rejected a policy of wage moderation.
Veksten i funksjonærlønningene tiltok, og partene i arbeidslivet sa nei til moderasjonslinjen.
At the beginning of the 1990s, the economy was in a deep recession.
Ved inngangen til 1990-årene var norsk økonomi i en dyp lavkonjunktur.
Production was well below capacity.
Produksjonen var langt lavere enn kapasiteten.
When growth in the economy picked up, capacity utilisation increased.
Da veksten i økonomien tok seg opp, økte kapasitetsutnyttingen.
The output gap1, according to our methods of calculation, was closed around 1996.
Produksjonsgapet1, slik vi beregner det, lukket seg rundt 1996.
Thereafter, cost inflation and the rise in prices for goods and services produced for the domestic market accelerated.
Fra da av tiltok kostnadsveksten og prisstigningen på varer og tjenester som blir produsert for det norske markedet.
The upturn reached its peak in 1997, with GDP growth approaching 5 per cent.
Oppgangskonjunkturen nådde toppen i 1997, med en vekst på nærmere 5 prosent.
The pace of such a strong upturn could not be sustained.
En såpass kraftig oppgang kunne ikke vare ved.
In 1997 and 1998 the economy shifted from an upturn with high growth rates to an expansion with lower growth but low unemployment, labour shortages in many sectors and strong growth in labour costs.
I 1997 og 1998 gikk økonomien over fra en oppgangskonjunktur med høye vekstrater til en høykonjunktur med lavere vekst, men med lav arbeidsledighet, mangel på arbeidskraft i mange sektorer og høy vekst i lønnskostnadene.
Many other countries also experienced a period of strong expansion in the 1990s.
Internasjonalt var det også sterk oppgang i mange land på 1990-tallet.
Economic growth in the US was particularly high.
Veksten i USA var spesielt høy.
New technology generated optimism and laid the basis for strong investment growth.
Ny teknologi skapte optimisme og ga grobunn for en sterk investeringsoppgang.
At the same time, wage growth and inflation remained low.
Samtidig holdt lønnsvekst og inflasjon seg lav.
Equity prices, however, rose sharply just before the turn of the millennium, particularly in the US, but also in many other countries.
Derimot steg aksjekursene kraftig i forkant av tusenårsskiftet, spesielt i USA, men også i mange andre land.
The level of activity was very high in the securities market, among corporate lawyers, consultancies and in the ICT industry.
Det var svært høy aktivitet i verdipapirmarkedet, for forretningsadvokater og i rådgivningsbransjen, i tillegg til IKT-næringene.
High oil prices through most of the 1990s resulted in buoyant investment activity and growth in operating expenses in the petroleum sector.
Den høye oljeprisen gjennom mesteparten av 1990-tallet ga høy investeringsaktivitet og vekst i driftsutgiftene i petroleumssektoren.
With substantial government tax revenues, expectations concerning the use of petroleum revenues also rose.
Med store skatteinntekter til staten steg også forventningene om bruken av oljeinntekter.
It became increasingly challenging to keep pressures in the economy at bay by means of fiscal policy.
Det ble gradvis en større utfordring å holde presset i økonomien i sjakk ved hjelp av finanspolitikken.
The response to this challenge was the revision of economic policy in spring 2001.
Svaret på denne utfordringen kom gjennom omleggingen av den økonomiske politikken våren 2001.
The most important policy change was the strategy for the phasing in of petroleum revenues - the so-called fiscal rule.
Den viktigste endringen var planen for innfasingen av oljeinntekter - den såkalte handlingsregelen.
An inflation target for monetary policy was introduced at the same time.
Samtidig fikk vi et inflasjonsmål for pengepolitikken.
The revision came after four years of strong economic expansion and high growth in labour costs, pressures to spend petroleum revenues and high household credit growth.
Omleggingen skjedde etter fire år med høykonjunktur og kraftig vekst i lønnskostnadene, press på bruken av oljeinntektene og høy lånevekst i husholdningene.
Inflation targeting means that monetary policy contributes to smoothing fluctuations in the economy.
Inflasjonsmålet innebærer at pengepolitikken bidrar til å jevne ut den økonomiske utviklingen.
This implies that the interest rate is increased in response to pressures in the economy and a risk of higher inflation, and that the interest rate is reduced when growth is sluggish and the outlook points to lower inflation.
Det betyr at renten settes opp når det er press i økonomien og fare for økt inflasjon, og at renten reduseres når veksten er lav og det er utsikter til lavere inflasjon.
This objective is also expressed in the Regulation on Monetary Policy.
Dette formålet kommer også til uttrykk i forskriften for pengepolitikken.
The effect of the interest rate on inflation is uncertain and may vary over time.
Virkningen av renten på inflasjonen er usikker, og den kan variere over tid.
Its impact is partly dependent on the debt rate in the private and public sectors, the situation in the labour market and the impact of a change in the interest rate on the exchange rate.
Den avhenger blant annet av gjeldsgraden i privat og offentlig sektor, situasjonen i arbeidsmarkedet og av hvordan endringer i renten påvirker valutakursen.
The effect of interest rate changes on the exchange rate may vary according to external conditions, such as foreign interest rates, required rates of return and risk premiums in international financial markets.
Virkningen på valutakursen av endringer i renten kan variere med internasjonale forhold, blant annet rentene i utlandet og avkastningskrav og risikopremier i de internasjonale finansmarkedene.
If interest rate changes are to have the intended effect, confidence in monetary policy among financial market participants is an important precondition.
Tilliten til pengepolitikken i finansmarkedene er en viktig forutsetning for at endringer i renten skal virke etter hensikten.
Without such confidence, it is not possible to predict the impact of monetary policy on the real economy or on inflation.
Uten slik tillit har pengepolitikken ikke noe forutsigbart gjennomslag, verken på realøkonomien eller inflasjonen.
The difference between expected short-term rates in Norway and Germany 10 years ahead is a measure of confidence in monetary policy.
Forskjellen mellom forventede kortsiktige renter i Norge og Tyskland på 10 års sikt er et mål på tilliten til pengepolitikken.
In the period following the introduction of the inflation target, long-term forward rates have largely been around 1 percentage point higher than in Germany.
I tiden etter at inflasjonsmålet ble innført, har terminrentene på lang sikt for det meste ligget rundt 1 prosentpoeng høyere enn i Tyskland.
Between ½ and 1 percentage point can probably be ascribed to Norway's inflation target, which is higher than the price stability objective for the euro area.
Mellom ½ og 1 prosentpoeng kan trolig tilskrives at vi har et høyere mål for inflasjonen i Norge enn det som det siktes mot i euroområdet.
The narrow differential between Norwegian and German forward rates indicates that there is confidence that the inflation target will be achieved.
Den lave forskjellen mellom norske og tyske terminrenter tyder på at det er tillit til at inflasjonsmålet nås.
If this confidence did not exist, the forward rate differential would probably have been far wider.
Dersom det ikke var slik tillit, ville forskjellen i terminrentene trolig vært langt høyere.
The forward rate differential against Germany has narrowed somewhat recently to around ½ percentage point.
I det siste har terminrentedifferansen mot Tyskland falt noe, til rundt ½ prosentpoeng.
German forward rates have risen, while Norwegian forward rates have been more stable.
Det er de tyske terminrentene som har økt, mens de norske terminrentene har vært mer stabile.
The forward rate differential between the US and Germany is now close to zero.
Forskjellen i terminrenter mellom USA og Tyskland nå er nær null.
This may be related to greater uncertainty as to developments in the German economy.
Det kan ha sammenheng med økt usikkerhet om tysk økonomi.
The mandate for monetary policy with an inflation target provides a sound basis for assessing Norges Bank's interest rate setting.
Mandatet for pengepolitikken med inflasjonsmål gir et godt grunnlag for å vurdere Norges Banks rentesetting.
According to the regulation, the direct effects on consumer prices resulting from changes in interest rates, taxes, excise duties and extraordinary temporary disturbances shall in general not be taken into account.
Forskriften sier at det i utgangspunktet ikke skal tas hensyn til direkte effekter på konsumprisene som skyldes endringer i skatter, avgifter eller særskilte midlertidige forhold.