natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The idea is to curb the build-up of large imbalances at a systemic level and establish a shock absorber to cushion the consequences of any imbalances that nevertheless arise.
Formålet er å bremse oppbyggingen av store ubalanser på systemnivå, og å skape en støtpute mot følgene av de ubalanser som likevel oppstår.
The capital buffer will have two components.
Kapitalbufferen skal ha to komponenter.
On top of the regulatory minimum capital requirement, there will be a fixed buffer range (conservation buffer), where the range is constant over time, and a countercyclical buffer, where the range will be set higher in good times.
På toppen av det vanlige minstekravet legges en fast buffer (bevaringsbuffer); det vil si at målnivået for denne komponenten er konstant over tid.
In times of stress, this component can be set to zero.
I dårlige tider kan denne komponenten settes til null.
The question now is how do we differentiate between good times and times of stress: when should the capital buffer be built up, and when can it be scaled back?
Spørsmålet er nå hvordan vi skal skille mellom gode og dårlige tider: Når skal kapitalbufferen bygges opp og når kan den bygges ned?
It is proposed that a trend be calculated to which the actual ratio is compared.
Det foreslås å beregne en trendutvikling som det faktiske forholdstallet skal sammenlignes med.
If the volume of credit relative to GDP rises well above the long-term trend, the range for the capital buffer will be expanded.
Når kredittvolumet i forhold til BNP ligger mye høyere enn den langsiktige trenden, skal måltallet for kapitalbufferen økes.
This has been proposed as a rough guideline.
Dette er foreslått som en grov retningslinje.
In practice, national authorities will have to assess the target level for Tier 1 capital on the basis of a wider set of indicators.
I praksis vil de nasjonale myndighetene måtte vurdere målnivået for kjernekapital på grunnlag av et videre sett med indikatorer.
As financial crises are often triggered by price bubbles in the real estate market, increases in property prices may be one good supplementary indicator.
Siden finanskriser ofte utløses av prisbobler i eiendomsmarkedet, kan veksten i eiendomspriser være en god supplerende indikator.
The ratio between credit and GDP is not, however, a good indicator for when the time-varying capital component should be removed.
Forholdstallet mellom kreditt og BNP er imidlertid ingen god indikator for når den tidsvarierende kapitalkomponenten bør tas bort.
We have seen how credit volumes in most countries continued to grow long after GDP growth stagnated.
Vi så jo at kredittvolumet i de fleste land fortsatte å vokse en god stund etter at BNP-veksten stagnerte.
The timing for scaling back the capital buffer will to an even greater extent need to be left to the authorities’ discretion.
Tidspunktet for nedbygging av kapitalbufferen vil i enda større grad måtte overlates til myndighetenes skjønn.
We should be aware that such a decision can easily be taken as a negative signal to market participants.
Vi må være klar over at en slik beslutning lett kan oppfattes som et negativt signal til markedsaktørene.
The proposals from the Basel Committee include a provision stipulating that the countercyclical buffer in a particular jurisdiction will also apply to branches of foreign banks operating there.
Forslagene fra Basel-komiteen innebærer at den tidsvarierende kapitalbufferen i én jurisdiksjon også vil gjelde for filialer av utenlandske banker som opererer der.
The home country’s authorities will implement the decision taken by the host country, weighted according to the share of the bank’s total lending to customers in the host country.
Det skal skje ved at hjemlandets myndigheter gjennomfører den beslutningen vertslandet har tatt, med en vekt som svarer til den andelen av bankens totale utlån som gis til kunder i vedkommende vertsland.
I see this as an important advance and a step in the direction of better international coordination of the capital requirements.
Jeg ser på dette som en viktig nyvinning, og et skritt i retning av bedre internasjonal samordning av kapitalkravene.
The idea behind the capital buffer requirement is to ensure that reserves are built up during good times.
Kravet om kapitalbuffere skal sørge for at det bygges opp reserver i gode tider.
The same can be achieved if banks make loss provisions corresponding to expected losses over the life of the loans.
Det samme kan oppnås ved at bankene gjør tapsavsetninger som svarer til forventede tap i lånenes løpetid.
The International Accounting Standards Board (IASB) has proposed such a system despite opposition from the actuarial industry.
Det internasjonale organet for regnskapsregler IASB [5] har foreslått en slik ordning, trass i motstand fra aktuarbransjen.
Its opponents argue that writing down loans that are not in default goes against the principle of recognising assets at fair value.
Motstanderne mener at nedskrivninger av lån som ikke er misligholdt, strider mot prinsippet om at aktiva skal regnskapsføres til faktisk verdi.
Writing down expected losses would lead to more stable loss provisions over time.
Nedskrivning med forventede tap vil føre til mer stabile tapsavsetninger over tid.
How much difference this will make depends on how the term “expected losses” is interpreted.
Hvor stor forskjell det vil gjøre, avhenger av hvordan begrepet ”forventet tap” blir oppfattet.
It may be that banks do not anticipate any great losses during good times, but make more pessimistic forecasts during bad times.
Det kan hende at bankene ikke forventer særlige tap i oppgangstider, mens de vil ha mer pessimistiske prognoser i nedgangstider.
In this case, reserves will not be built up to any great extent.
I så fall vil det ikke bli bygget opp reserver av betydning.
But it remains to be seen both how the rules will be formulated and how banks will adapt.
Men det gjenstår å se både hvordan ordlyden i regelverket blir og hvordan bankene vil tilpasse seg det.
Chart: Leverage ratio
Lysbilde 25: Uvektet egenkapitalandel
There will be a minimum requirement for equity capital relative to total on-balance sheet assets and off-balance-sheet risk exposure.
Det vil komme et krav til egenkapital i forhold til summen av balansen og risikoeksponeringer utenfor balansen.
This is intended as a supplement to the risk-weighted capital requirements.
Dette kravet er ment som et supplement til de risikovektede kapitalkravene.
International experience of Basel II has been that many banks have had such low risk weights from their internal models approved that their equity capital has grown very small relative to their business volumes.
De internasjonale erfaringene med Basel II har vært at mange banker har fått godkjent så lave risikovekter fra sine interne modeller at egenkapitalen er blitt svært liten i forhold til omfanget av virksomheten.
Low risk weights helped to provide room for the strong lending growth seen in the period to 2008.
Lave risikovekter har vært med på å gi rom for den sterke utlånsveksten vi så fram til 2008.
The new requirement can be seen as a safety valve to prevent excessively creative adaptations and protect against shortcomings in the rules.
Det nye kravet kan oppfattes som en sikkerhetsventil mot for kreative tilpasninger, og mot mangler i regelverket.
As you know, the US and Canada have had this type of requirement for many years.
USA og Canada har som kjent hatt denne type krav i mange år.
The Basel Committee’s proposal is that banks must have an equity capital ratio of at least 3 per cent by the beginning of 2018.
Basel-komiteens forslag er at bankene skal ha minst tre prosent egenkapitalandel innen starten av 2018.
However, there is the option of reassessing this requirement on the basis of experience through to that date.
Men det åpnes for å revurdere kravet ut fra de erfaringer som gjøres fram mot det tidspunktet.
Chart: Impact
Lysbilde 26: Konsekvenser
Equity capital ratios in Norwegian banks are substantially higher than the EU average.
Norske banker har betydelig høyere egenkapitalandel enn gjennomsnittet i EU.
This is because Norwegian banks have had to satisfy more stringent requirements regarding the quality of regulatory capital than has been the norm in other countries.
Det skyldes at norske banker har hatt strengere krav til kvaliteten på ansvarlig kapital enn det som har vært vanlig i andre land.
Finanstilsynet (Financial Supervisory Authority of Norway) calculated the effect of a minimum equity capital ratio in 2009.
Finanstilsynet beregnet i 2009 hvordan et krav til egenkapitalandel ville slå ut.
The Basel Committee’s requirement applies to banks at group level, which means that mortgage companies’ low equity capital ratios would not be a problem.
Basel-komiteens krav gjelder på konsernnivå for banker, og da vil den lave egenkapitalandelen i kredittforetakene ikke være noe problem.
However, both the EU and Norway have a tradition of making capital requirements apply to the individual credit institution as well.
Men både EU og vi i Norge har tradisjon for at krav til kapital også skal gjelde for den enkelte kredittinstitusjon.
We do not yet know what the EU rules in this area will be.
På dette punktet vet vi ennå ikke hvordan EU-reglene blir.
Chart: Systemically important financial institutions
Lysbilde 27: Systemviktige finansinstitusjoner
There has been broad agreement that systemically important financial institutions must be regulated more strictly than others because they pose a greater risk to the economy.
Det har vært stor enighet om at systemviktige finansinstitusjoner må reguleres strengere enn andre, fordi de utgjør en større samfunnsøkonomisk risiko.
However, the proposals for how this is to be achieved are not very concrete.
Men forslagene om hvordan dette skal gjøres er lite konkrete.
For the time being, higher risk weights for particular types of activity and more intensive supervision are the most concrete proposals.
Foreløpig er høyere risikovekter for spesielle typer aktiviteter og mer intensivt tilsyn det mest konkrete som er foreslått.
The problem of systemically important financial institutions is to be discussed further at the G20 meeting in Seoul in November.
Problemet med systemviktige finansinstitusjoner skal diskuteres videre på G-20 møtet i Seoul i november.
One straightforward option would be to impose a surcharge on market funding for all financial institutions.
En enkel mulighet kan være å legge en avgift på markedsfinansiering til alle finansinstitusjoner.
One key advantage of being systemically important is that market funding is cheaper than for smaller financial institutions.
En viktig fordel ved å være systemviktig er at markedsfinansieringen blir billigere enn for mindre finansinstitusjoner.
This is because creditors expect systemically important institutions to receive public support in the event of a crisis.
Det skyldes at kreditorene regner med offentlig bistand til systemviktige institusjoner i en eventuell krisesituasjon.
The credit rating agencies take account of this expectation by issuing two different ratings: one that takes account of the probability of the institution receiving support from the authorities in a crisis, and another (lower) rating which disregards such support.
Kredittvurderingsbyråene tar hensyn til denne forventningen ved å gi to ulike ratinger; én rating som tar med sannsynligheten for at institusjonen vil få støtte fra myndighetene i en krisesituasjon og en annen lavere rating som ser bort fra slik støtte.
From a social efficiency point of view, it would be appropriate to eliminate this advantage.
Fra et samfunnsøkonomisk synspunkt vil det være riktig å ta bort denne fordelen.
As systemically important institutions normally have larger shares of market funding than others, a surcharge on market funding would hit these institutions hardest.
Siden systemviktige institusjoner normalt har et større innslag av markedsfinansiering enn andre, vil en avgift på markedsfinansiering ramme disse institusjonene hardest.
The most realistic way of achieving this is to ensure good crisis resolution regimes and good tools for dealing with crises.
Den mest realistiske måten å gjøre det på er å sørge for gode kriseløsningsregimer og gode verktøy for å løse kriser.
The authorities must have powers to preserve systemically important functions while shareholders and unsecured creditors must cover the losses that have arisen.
Myndighetene må ha fullmakter som gjør det mulig å opprettholde de systemviktige funksjonene, samtidig som aksjonærer og usikrede kreditorer må dekke de tapene som er oppstått.
In practice, this has to involve breaking up stricken financial institutions.
I praksis må det skje ved en oppsplitting av finansinstitusjoner i krise.
The break-up options would have to be mapped out in advance in what is often referred to as a “living will”.
Dette krever at mulighetene for oppsplitting er kartlagt på forhånd, gjennom det som nå gjerne omtales som et testamente (living will).
One important precondition is that financial institutions have a clear and orderly structure.
En viktig forutsetning er at finansinstitusjonene har en ryddig struktur.
Norwegian financial institutions generally already have this, and the challenges in terms of effective crisis resolution are much greater in other countries.
Norske finansinstitusjoner har i stor grad allerede det, og utfordringene for effektiv kriseløsning er atskillig større i andre land.
Even here in Norway, though, there is work to be done before we have an adequate crisis resolution regime.
Men også her i Norge gjenstår det en del før vi har et tilstrekkelig godt kriseløsningsregime.
5.
Avslutning
Conclusion Responsibility for financial stability in Norway is shared between the Ministry of Finance, Finanstilsynet (Financial Supervisory Authority of Norway) and Norges Bank.
Ansvaret for finansiell stabilitet er delt mellom Finansdepartementet, Finanstilsynet og Norges Bank.
These institutions faced sizeable and stimulating challenges during the financial crisis.
Disse institusjonene hatt store og spennende utfordringer under finanskrisen.
Chart: Conclusion
Lysbilde 28: Avslutning
Looking ahead, the reform of the regulatory regime will present some interesting tasks.
Framover er det reformene av reguleringsregimet som gir interessante arbeidsoppgaver.
The Norwegian authorities are closely monitoring the work under way internationally and are carefully considering how the new rules can best be adapted to Norwegian conditions.
Norske myndigheter følger nøye med i det arbeidet som skjer internasjonalt, og prøver å tenke gjennom hvordan de nye reglene best kan tilpasses norske forhold.
The aim is to reduce the probability of financial crises arising.
Målet er å redusere sannsynligheten for at finanskriser oppstår.
The idea is not to reduce this probability to zero, but it should be lower than it has been.
Sannsynligheten skal ikke bli null, men den bør bli lavere enn den har vært.
Norges Bank aims to contribute to macroprudential supervision of the financial sector and the design of new rules based on our unique role and competence as a central bank.
Norges Bank tar mål av seg til å bidra til makroovervåkingen av finansnæringen og til utforming av nytt regelverk ut fra de spesielle forutsetninger vi har som sentralbank.
The new rules will make it more expensive to run a bank, but not as expensive as the simplest analyses might indicate.
Det nye regelverket vil gjøre det dyrere å drive bank, men ikke så mye dyrere som en skulle tro ut fra de enkleste former for analyse.
More equity and better liquidity will make banks a safer investment alternative for both shareholders and creditors.
Mer egenkapital og bedre likviditet vil gjøre bankene til tryggere plasseringsalternativer både for aksjeeiere og kreditorer.
Required rates of return will then also fall.
Da vil kravene til avkastning også bli redusert.
Some of you may be familiar with the Miller-Modigliani theorem, which says that the required rate of return will fall by just the right amount for a bank’s funding costs to be unaffected by a change in funding structure.
Noen av dere vil kjenne Miller-Modigliani-teoremet: Det sier at avkastningskravene vil reduseres nøyaktig så mye at bankens finansieringskostnader blir upåvirket av endret finansieringsstruktur.
This may not entirely hold, but there is undoubtedly an effect in that direction.
Det gjelder kanskje ikke fullt ut, men det er utvilsomt en effekt i den retningen.
The tightening of the international rules will therefore have a milder impact on Norwegian banks than on banks in most other countries.
Den tilstramningen som skjer internasjonalt er derfor mildere for norske banker enn for banker i de fleste andre land.
Norway’s banks should exploit this strong starting position by making an early start on the necessary adjustments.
Dette gode utgangspunktet bør norske banker bruke til å være tidlig ute med de nødvendige tilpasninger.
I wish them good luck in their work.
Jeg ønsker bankene lykke til med det arbeidet.
Thank you for your attention.
Takk for oppmerksomheten
1) The Turner Review, Financial Supervisory Authority, March 2009 (p. 87).
The Turner Review, FSA March 2009 (side 87).
“In Norway, inflation is low and somewhat below the central bank’s target of 2.5 per cent.
- Her hjemme er prisveksten lav, og noe under målet på 2,5 prosent som Norges Bank sikter mot.
Activity is increasing in the Norwegian economy, although there is still some margin of spare capacity.
Aktiviteten øker i norsk økonomi, men det er fortsatt en del ledig kapasitet.
Interest rates in other countries are low.
Rentene i andre land er lave.
Activity among some of Norway’s most important trading partners increased more than expected in the first half of the year and growth in Asia remains high.
Aktiviteten hos noen av Norges viktigste handelspartnere økte mer enn ventet første halvår, og veksten holder seg oppe i Asia.
Financial markets have stabilised somewhat after the turbulence before summer, but are still marked by uncertainty.
Finansmarkedene har stabilisert seg noe etter uroen før sommeren, men er fortsatt preget av usikkerhet.
“The consideration of guarding against the risk of future financial imbalances that may disturb activity and inflation somewhat further ahead nonetheless suggests that the interest rate should be gradually brought closer to a more normal level”, says Qvigstad.
- Hensynet til å gardere mot risikoen for fremtidige finansielle ubalanser som kan forstyrre aktiviteten og inflasjonen et stykke fram i tid, taler likevel for at renten etter hvert bringes nærmere et mer normalt nivå, sier Qvigstad.
Meeting 22 September 2010.
Møtet 22. september 2010
The Executive Board has placed emphasis on the following information since the previous monetary policy meeting on 11 August:
Av ny informasjon siden forrige rentemøte 11. august legger vi vekt på følgende:
In Asia and among some of Norway’s main trading partners, such as Germany and Sweden, activity has increased more than expected.
I Asia og hos noen av våre viktigste handelspartnere, som Tyskland og Sverige, har aktiviteten økt mer enn ventet.
The growth prospects for the US have been lowered.
Vekstutsiktene for USA er dempet.
Unemployment remains high in most advanced economies.
I de fleste industriland holder arbeidsledigheten seg høy.
Underlying consumer price inflation is low in many advanced economies.
Den underliggende konsumprisveksten er lav i flere industriland.
Market participants’ inflation expectations have fallen in the US and Europe.
Markedsaktørenes inflasjonsforventninger har falt i USA og Europa.
Central bank key interest rates have been raised by 0.25 percentage point in Sweden and Canada.
Styringsrenten er blitt satt opp med 0,25 prosentenheter i Sverige og Canada.
In the US, the expected interest rate increase has been pushed further ahead.
I USA er den forventede oppgangen i styringsrentene blitt skjøvet ytterligere ut i tid.
An interest rate increase in the UK is expected before summer next year.
Det er forventet en renteoppgang i Storbritannia mot sommeren neste år.
At the same time, short-term market rates in the euro area are expected to rise over the same period.
Samtidig forventes de kortsiktige markedsrentene i euroområdet å stige over samme periode.
On the whole, expected future key rates among Norway’s trading partners are lower than at the time of the publication of the most recent Monetary Policy Report in June.
Samlet er de forventede fremtidige styringsrentene hos våre handelspartnere lavere enn da pengepolitiske rapport ble lagt fram i juni.
There have been considerable movements in long-term interest rates in Norway and abroad since the most recent Monetary Policy Report.
Det har vært store bevegelser i langsiktige renter hjemme og ute siden siste pengepolitiske rapport.
Overall, long-term rates have fallen markedly in the US, the UK and the euro area, while declining somewhat in Norway.
Samlet sett har de falt markert i USA, Storbritannia og euroområdet, mens de har falt noe i Norge.
The differential between Greek and German long-term government bond yields has widened by 1.2 percentage points to 9.1 percentage points.
Forskjellen mellom greske og tyske langsiktige statsobligasjonsrenter har steget med 1,2 prosentenheter til 9,1 prosentenheter.
In Portugal and Ireland, differentials have also increased and are now 3.9 and 4 percentage points, respectively.
I Portugal og Irland har differansene også steget, og de er nå henholdsvis 3,9 og 4 prosentenheter.
The Basel Committee has agreed on proposals for new minimum capital requirements for banks.
Baselkomiteen er kommet til enighet om forslag til nye minstekrav til bankenes kapitaldekning.
The requirements will apply from 1 January 2013 with various transition arrangements up to 2019.
Kravene skal gjelde fra 1. januar 2013 med ulike overgangsordninger fram til 2019.
The premium on three-month money market rates in Norway remains somewhat higher than 0.6 percentage point.
Påslaget på tre måneders pengemarkedsrente i Norge holder seg noe over 0,6 prosentenheter.
So far in the third quarter, the premium has been slightly higher than assumed in the most recent Monetary Policy Report.
Så langt i tredje kvartal har påslaget vært litt høyere enn lagt til grunn i siste pengepolitiske rapport.
According to figures from Norsk familieøkonomi, weighted residential mortgage lending rates (1) are approximately unchanged.
Ifølge tall fra Norsk familieøkonomi er vektet rente på nye boliglån (1) om lag uendret.
Equity prices have shown wide fluctuations.
Aksjekursene har svingt mye.
Leading international stock indices, including the Oslo Børs benchmark index, have gained close to 7 per cent.
De ledende internasjonale aksjeindeksene samt Oslo Børs har steget opp mot 7 prosent.
The Economist commodity-price index has increased by 5 per cent in XDR terms (2).
The Economists prisindeks for råvarer målt i XDR (2) har økt med 5 prosent.
The spot price of Brent Blend oil has fallen by 2 per cent.
Spotprisen på Brent Blend olje har falt med 2 prosent.
So far in the third quarter, the import-weighted krone exchange rate (I-44) has on average been in line with that projected in the most recent Monetary Policy Report.
Så langt i tredje kvartal har kronekursen målt ved den importveide kronekursindeksen (I-44), i gjennomsnitt vært omtrent som lagt til grunn i siste pengepolitiske rapport.
The interest rate differential against trading partners is approximately unchanged at 1.8 percentage points.
Rentedifferansen overfor handelspartnerne er om lag uendret på 1,8 prosentenheter.
In the year to August 2010, the consumer price index (CPI) rose by 1.9 per cent.
Fra august 2009 til august 2010 steg konsumprisindeksen (KPI) 1,9 prosent.
Adjusted for tax changes and excluding temporary changes in energy prices (CPIXE), consumer prices rose by 1.6 per cent.
Korrigert for avgiftsendringer og uten midlertidige endringer i energipriser (KPIXE) steg konsumprisene 1,6 prosent.
Other indicators of underlying inflation ranged between 1.4 and 2.8 per cent.
Andre indikatorer på underliggende inflasjon lå mellom 1,4 og 2,8 prosent.
Consumer price inflation was somewhat lower than projected in the most recent Monetary Policy Report.
Veksten i konsumprisene var noe lavere enn anslått i siste pengepolitiske rapport.