natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Towards the end of the 1990s, monetary policy placed emphasis on the fundamental preconditions for exchange rate stability.
Mot slutten av 1990-tallet ble det i pengepolitikken lagt økt vekt på de grunnleggende forutsetninger for kursstabilitet.
Pursuant to the Regulation of March 2001, the mandate for monetary policy stipulates that monetary policy shall be aimed at stability in the Norwegian krone's internal and external value, thereby contributing to stable exchange rate expectations.
Mandatet for pengepolitikken er gitt av forskriften fra mars 2001 som fastslår at pengepolitikken skal sikte mot stabilitet i den norske krones nasjonale og internasjonale verdi, herunder bidra til stabile forventninger om valutakursutviklingen.
The operational objective of monetary policy is low and stable inflation, with annual consumer price inflation of approximately 2.5 per cent over time.
Det operative målet for pengepolitikken er lav og stabil inflasjon med en årsvekst i konsumprisene som over tid er nær 2,5 prosent.
Monetary policy in Norway is in line with the monetary policy conducted by most central banks in the OECD area.
Pengepolitikken i Norge er på linje med den pengepolitikk som føres av flertallet av sentralbanker innenfor OECD-området.
In 2001, a plan was also drawn up for petroleum revenue spending over the central government budget.
Det ble i 2001 også trukket opp en plan for bruken av oljeinntekter over statsbudsjettet.
Government petroleum revenues are transferred to the Government Petroleum Fund, now called the Government Pension Fund - Global.
Statens oljeinntekter plasseres i Statens petroleumsfond, nå Statens pensjonsfond - Utland.
The plan provides for annual petroleum revenue spending equivalent to the expected real return on the Fund, that is to say 4 per cent of the Fund.
Planen er hvert år å bruke den forventede realavkastningen av Petroleumsfondet, det vil si 4 prosent av fondet.
A measured increase in petroleum revenue spending provides greater stability in the real economy than a rapid withdrawal.
En jevn økning i bruken av oljeinntektene gir større stabilitet i realøkonomien enn et raskt uttak.
After this change in monetary policy orientation, a clear distribution of responsibilities among the different components of economic policy was established:
Med denne omleggingen har de ulike elementene i den økonomiske politikken fått en klar arbeidsdeling:
Monetary policy steers inflation in the medium and long term and can also contribute to smoothing fluctuations in output and employment.
Pengepolitikken styrer inflasjonen på mellomlang og lang sikt og kan i tillegg bidra til å jevne ut svingninger i produksjon og sysselsetting.
The inflation target ensures a nominal anchor for economic agents' decisions about saving, investments, budgets and wages.
Inflasjonsmålet gir aktørene i det økonomiske livet et ankerfeste for sine valg om sparing, investeringer, budsjetter og lønn.
The central government budget - growth in public expenditure - influences the krone exchange rate and the size of the internationally exposed business sector in the medium term.
Statsbudsjettet - veksten i offentlige utgifter - påvirker kronekursen og størrelsen på det konkurranseutsatte næringslivet på mellomlang sikt.
Wage formation and economic structures and incentives determine how well and how efficiently we utilise our labour resources and other economic resources.
Lønnsdannelsen og økonomiske strukturer og insentiver legger grunnlag for hvor godt og effektivt vi utnytter arbeidskraften og øvrige realressurser.
The challenge to monetary policy is how the interest rate should be set ahead in order to prevent disturbances both to inflation and economic growth.
Utfordringen i pengepolitikken er hvordan renten skal settes fremover slik at vi unngår forstyrrelser både i inflasjonen og den økonomiske veksten.
In the November 2005 Inflation Report, Norges Bank published its own forecast for the interest rate for the first time.
I inflasjonsrapporten fra november 2005 offentliggjorde Norges Bank for første gang sin egen prognose for renten.
Norges Bank's interest rate forecast is based on seeking to achieve an interest rate path that provides a reasonable balance between the objective of stabilising inflation at target and the objective of stabilising developments in output and employment within a reasonable time horizon, normally 1 - 3 years.
Norges Banks prognose for renten er basert på at vi søker å oppnå en renteutvikling som gir en rimelig avveiing mellom hensynet til å stabilisere inflasjonen på målet og stabilisere utviklingen i produksjon og sysselsetting innen en rimelig tidshorisont, normalt 1 - 3 år.
The results of balancing this trade-off are published in the Inflation Report in the form of a chart that presents central projections for the interest rate, the exchange rate, inflation and capacity utilisation in the economy.
I inflasjonsrapportene presenteres resultatene av denne avveiingen blant annet i form av en slik figur, som gir referansebaner for renten, valutakursen, inflasjonen og kapasitetsutnyttingen i økonomien.
The formulation of a precise inflation target, our projection for the interest rate 3 - 4 years ahead and our desire to achieve a balance between output and inflation stability may perhaps give an impression of excessive optimism with respect to managing the economy and invite a repeat of earlier attempts to fine-tune the economy.
Både formuleringen av et presist inflasjonsmål, vår prognose for renten 3 - 4 år fram i tid og ønsket om å avveie stabilitet i produksjon og inflasjon kan kanskje etterlate seg et inntrykk av overdreven styringsoptimisme og invitere til gjentak av tidligere tiders forsøk på å finstyre økonomien.
That actual interest rate developments will deviate somewhat from Norges Bank's forecast will probably be the rule rather than the exception.
At den faktiske renteutviklingen kommer til å avvike noe fra Norges Banks prognose vil nok heller være regelen enn unntaket.
Overall, inflation measured by the CPI-ATE is projected to pick up gradually over the next three years towards 2.5%.
Samlet sett antar vi at prisveksten målt ved KPI-JAE gjennom de neste tre årene vil ta seg gradvis opp mot 2,5 prosent.
Developments since June have resulted in somewhat lower inflation than expected, and we must take this into account when drawing up the next Inflation Report.
Utviklingen siden juni har gitt noe lavere prisvekst enn ventet, og det må vi ta med oss når vi utarbeider neste inflasjonsrapport.
Looking ahead, labour shortages are expected to push up wage growth this year and next.
Fremover legger vi til grunn at knapphet på arbeidskraft vil bidra til at lønnsveksten tiltar i år og til neste år.
Pressures in the economy are expected to continue to build up before receding towards a normal level.
Vi antar at presset i økonomien vil tilta ytterligere før det beveger seg ned mot et normalt nivå.
The forecasts are uncertain and we also attempt to shed light on this.
Prognosene er usikre, og vi forsøker også å si noe om dette.
The figure illustrates the uncertainty surrounding the forecasts.
Figuren illustrerer denne usikkerheten.
In the first six months of 2006, the key rate was increased in two increments of 0.25 percentage point.
I første halvår ble renten økt to ganger med 0,25 prosentenheter.
There were prospects that the interest rate would rise further at about the same pace.
Det var utsikter til at renten ville øke videre i om lag samme takt.
At the meeting on 27 September, Norges Bank's Executive Board decided to leave the key rate, sight deposit rate, unchanged at 3.00 per cent.
I møtet 27. september vedtok Norges Banks hovedstyre å holde styringsrenten, foliorenten, uendret på 3,00 prosent.
The background for the decision was formulated as follows:
Som grunnlag for beslutningen ble det pekt på at:
"There is now little slack in the Norwegian economy.
"Det er nå lite ledige ressurser i norsk økonomi.
Developments in aggregate demand, output and employment point to a higher interest rate.
Utviklingen i samlet etterspørsel, produksjon og sysselsetting trekker i retning av en høyere rente.
This suggests a continued low interest rate."
Det trekker i retning av en fortsatt lav rente."
The Executive Board found that the strategy in the Inflation Report and overall new information warranted that the interest rate should be left unchanged at this meeting.
Hovedstyret fant at strategien fra inflasjonsrapporten og ny informasjon samlet talte for at renten ble holdt uendret ved dette møtet.
The Executive Board also stated that:
Hovedstyret sa videre at:
"Continued high capacity utilisation and growth will probably lead to a gradual pick-up in inflation.
"Fortsatt høy kapasitetsutnytting og vekst vil trolig føre til at inflasjonen etter hvert tar seg opp.
The interest rate will therefore be set so that monetary policy gradually becomes less expansionary."
Renten vil derfor bli satt slik at pengepolitikken gradvis blir mindre ekspansiv."
Exchange rate developments
Valutakursutviklingen
I have been asked in particular to discuss the krone exchange rate and the foreign exchange market.
Jeg er spesielt blitt bedt om å kommentere kronekurs og valutamarked.
Exchange rate movements are difficult to project in the short and medium term.
Utviklingen i valutakursen på kort og mellomlang sikt er vanskelig å anslå.
According to this theory, the excange rate will remain stable if the interest rate differential against other countries is small.
Basert på denne teorien skal valutakursen holde seg stabil dersom rentedifferansen overfor utlandet er liten.
In practice, this is not always the case.
I praksis er det ikke alltid slik.
On the contrary, studies show that short-term exchange rate developments can best be described by means of a random walk process.
Undersøkelser tyder tvert i mot på at utviklingen i valutakursen på kort sikt best kan beskrives med en såkalt "random walk" prosess.
This means that the best one-day ahead krone projection is the same-day exchange rate.
Det betyr at det beste anslaget på kronekursen i morgen er at kursen blir den samme som i dag.
In the longer term, we nonetheless believe that monetary policy and the interest rate differential against other countries are important exchange rate determinants.
På noe lengre sikt tror vi likevel at pengepolitikken og rentedifferansen til utlandet er viktig for utviklingen i valutakursen.
However, there will be short-term exchange rate fluctuations not necessarily in tandem with the interest rate differential.
Men på kort sikt svinger kronekursen en del, og ikke nødvendigvis i tråd med rentedifferansen.
The chart shows the effective exchange rate for Norway and other small countries with inflation targeting.
Figuren viser den effektive valutakursen for Norge og andre små land med inflasjonsstyring.
The fluctuations in the Norwegian krone are not particularly wide compared with the exchange rates of Switzerland, the UK and Sweden.
Norske kroner svinger ikke spesielt mye sammenliknet med valutaene i Sveits, Storbritannia og Sverige.
In relation to the euro, the krone exchange rate has still varied between 7.22 and 9.25 since mid-1998.
I forhold til euro har kronekursen likevel variert mellom 7,22 og 9,25 siden slutten av 1998.
If such variations feel uncomfortable, it is possible to hedge against them.
Om slike svingninger føles ubehagelige er det mulig å sikre seg.
The forward exchange and options markets have expanded in recent years.
Markedene for kjøp og salg av valuta med levering på et fremtidig tidspunkt - termin- og opsjonsmarkedet - har vokst de siste årene.
This has provided companies with greater scope for hedging against short-term foreign exchange risk.
Dette har gitt bedrifter bedre muligheter til å sikre seg mot kortsiktig kursrisiko.
However, in the somewhat longer run, exchange rate changes will have an impact.
På noe lengre sikt vil likevel valutakursendringer slå gjennom.
This is important if the exchange rate is to act as a shock absorber: When economic activity is high, an appreciation of the krone will restrain activity.
Det er viktig for at valutakursen skal kunne fungere som en støtpute: Når den økonomiske aktiviteten er høy, vil en styrking av kronen bidra til å dempe aktiviteten.
Conversely, when there is a need for stimulating the economy, a weaker krone will contribute to growth.
Og omvendt, når det er behov for å stimulere økonomien, vil en svakere krone bidra til vekst.
Over a somewhat longer period, it is not the nominal exchange rate that is the most important.
Sett over noe tid er det ikke den nominelle valutakursen i seg selv som er den viktigste.
It is developments in competitiveness that is of the greatest significance for the business sector.
Det er utviklingen i konkurranseevnen som betyr mest for næringslivet.
The chart shows labour costs in Norway compared with trading partners, calculated using a common currency.
Figuren viser relative lønnskostnader mellom Norge og handelspartnerne, regnet i felles valuta.
The real exchange rate has varied considerably over time.
Realkursen har svingt mye over tid.
Nevertheless, there has been a tendency for the real exchange rate to revert to earlier levels.
Det har likevel vært en tendens til at realkursen har vendt tilbake til tidligere nivået.
The point for 2006 shows the real exchange rate with the wages projections for 2006 presented in the latest Inflation Report and the exchange rate level so far this year.
Punktet for 2006 viser realkursen med lønnsanslagene for 2006 fra siste inflasjonsrapport og nivået på valutakursen så langt i år.
The real exchange rate has been stronger in recent years than in the latter half of the 1990s, largely because of a stronger nominal exchange rate.
Realkursen har vært sterkere de siste årene enn på siste halvdel av 1990-tallet, mye på grunn av sterkere nominell valutakurs.
The corollary to this is a marked improvement in Norway's terms of trade.
Motstykket til denne utviklingen er en kraftig bedring i bytteforholdet overfor utlandet.
The sharp rise in prices for oil and other Norwegian export products have contributed to the appreciation of the krone in recent years.
Den sterke prisøkningen på olje og andre norske eksportprodukter har bidratt til styrkingen av kronen de siste årene.
The real krone exchange rate has appreciated because the Norwegian economy is faring well.
Den reelle kronekursen har derfor styrket seg fordi det går godt i norsk økonomi.
Developments in the real krone exchange rate do not provide a full description of competitiveness.
Utviklingen i den reelle kronekursen er ikke en fullstendig beskrivelse av konkurranseevnen.
Relative hourly labour costs are taken into account, but not productivity growth.
Det blir tatt hensyn til relative timelønnskostnader, men ikke til produktivitetsutviklingen.
If higher relative hourly wage growth in a country partly reflects higher productivity growth, an appreciation of the real exchange rate by this measure will not necessarily imply a deterioration in competitiveness.
Dersom en høyere relativ timelønnsvekst i et land delvis skyldes at produktivitetsutviklingen har vært høyere, vil ikke en styrking av realvalutakursen målt på denne måten nødvendigvis innebære en svekket konkurranseevne.
The analyses in Inflation Report 2/2006 point towards a relatively stable exchange rate and somewhat higher wage growth in the next few years.
Analysene i Inflasjonsrapport 2/2006 peker mot en relativt stabil valutakurs og noe høyere lønnsvekst de nærmeste årene.
As a result, the real exchange rate will remain at a relatively high level.
Det innebærer at realvalutakursen vil bli liggende på et relativt høyt nivå.
With a reasonable degree of certainty, it can be said that the nominal exchange rate will swing more than that implied by our projections.
Vi kan vel si med rimelig sikkerhet at den nominelle kronekursen vil svinge mer enn våre anslag tilsier.
Given the other assumptions in the Inflation Report, our best projections for the coming years is that the krone will hover around this level.
Gitt de øvrige forutsetningene i inflasjonsrapporten er likevel vårt beste anslag for de nærmeste årene at kronen vil ligge rundt dette nivået.
It is not easy to project the nominal exchange rate, but perhaps we can provide an indication of the movement in the real exchange rate in the very long term:
Det er altså ikke lett å lage anslag på den nominelle valutakursen, men vi kan kanskje si noe om hvordan realvalutakursen vil bevege seg på riktig lang sikt:
An economist at Norges Bank, Farooq Akram, has analysed the fundamental equilibrium real exchange rate for the Norwegian krone1.
En forsker i Norges Bank, Farooq Akram, har analysert den reelle likevektskursen for norske kroner på lang sikt1.
He takes into account that a steadily smaller share of our imports will be covered by current petroleum revenues and the return on the Government Pension Fund - Global.
Han tar blant annet utgangspunkt i at en stadig mindre del av vår import etter hvert kan dekkes med løpende oljeinntekter og avkastningen av Statens pensjonsfond - Utland.
Rough estimates based on this study indicate that the real exchange rate that maintains the trade balance when petroleum wealth no longer accounts for the same share of the economy will be more in line with the real krone exchange rate prevailing in the 1960s - before oil production started.
Grove anslag basert på dette arbeidet tyder på at den reelle valutakursen som sikrer handelsbalansen når oljeformuen ikke lenger har den samme tyngden i økonomien, vil være mer i tråd med den reelle kronekursen vi hadde på 1960-tallet - før oljeproduksjonen tok til.
This depreciation can come about either by lower price and wage inflation in Norway than among trading partners or by a nominal weakening of the krone.
Denne depresieringen kan skje enten ved at pris- og lønnsveksten i Norge blir lavere enn blant våre handelspartnere, eller ved en nominell svekkelse av kronen.
The latter will probably be the least painful and also the most likely scenario as the krone exchange rate is floating.
Det siste vil trolig være minst smertefullt og også mest sannsynlig, siden kronekursen flyter.
Charts in pdf-format (322 kB)
Figurer i pdf-format (95 kB)
1Q, Farooq Akram.
1Q, Farooq Akram.
Oil wealth and real exchange rates: The FEER for Norway.
Oil wealth and real exchange rates: The FEER for Norway.
Working Paper 2004/16
Working Paper 2004/16
Speech by Governor Svein Gjedrem in Trondheim on 6 October 2006
Foredrag av sentralbanksjef Svein Gjedrem, Trondheim, 6. oktober 2006
Charts - Speech in Trondheim (pdf, 177 kB)
Figurer til foredraget i Trondheim (pdf, 178 kB)
The outlook for the Norwegian economy with particular focus on the business sector in Vesterålen
Utsikter for norsk økonomi med spesiell fokus på næringslivet i Vesterålen
Speech by Governor Svein Gjedrem in Sortland on 5 October 2006
Foredrag av sentralbanksjef Svein Gjedrem, Sortland, 5. oktober 2006
Charts - Speech in Sortland (pdf, 194 kB)
Figurer til foredraget på Sortland (pdf, 198 kB)
The outlook for the Norwegian economy with particular focus on the business sector in North-Norway
Utsikter for norsk økonomi med spesiell fokus på næringslivet i Nord-Norge
Speech by Governor Svein Gjedrem in Tromsø on 4 October 2006
Foredrag av sentralbanksjef Svein Gjedrem, Tromsø, 4. oktober 2006
Charts - Speech in Tromsø (pdf, 178 kB)
Figurer til foredraget i Tromsø (pdf, 177 kB)
The outlook for the Norwegian economy and the business sector in southwestern Norway
Utsikter for norsk økonomi og næringslivet på Sørvestlandet
Speech by Governor Svein Gjedrem in Vats on 2 October 2006
Foredrag av sentralbanksjef Svein Gjedrem, Vats, 2. oktober 2006
Charts - Speech in Vats (pdf, 216 kB)
Figurer til foredraget i Vats (pdf, 125 kB)
Current information about economic developments indicates that the cyclical upturn is continuing.
Løpende informasjon om den økonomiske utviklingen viser at konjunkturoppgangen fortsetter.
There is strong growth in employment, unemployment has fallen markedly, and household demand continues to rise.
Sysselsettingen vokser, arbeidsledigheten har falt markert, og husholdningenes etterspørsel fortsetter å stige.
Capacity utilisation in the business sector is high and a growing number of enterprises are now facing constraints.
Kapasitetsutnyttingen i næringslivet er høy, og flere virksomheter møter nå skranker.
Statistics Norway's business tendency survey for the second quarter shows that Norwegian manufacturing is optimistic about the prospects ahead.
Statistisk sentralbyrås konjunkturbarometer for andre kvartal viser at norsk industri ser optimistisk på utsiktene framover.
A clear majority of industrial leaders assess the general outlook as more positive in the short-term than in the second quarter.
Et klart flertall av industrilederne vurderer de generelle utsiktene på kort sikt som bedre enn for andre kvartal.
During the first phase of the upturn, output growth was largely attributable to a sharp increase in person-hours worked.
I første del av konjunkturoppgangen kom produksjonsveksten i stor grad gjennom en sterk økning i utførte timeverk.
Considerable labour inflows following the enlargement of the EU and the EEA in 2004 also contributed to increasing potential output.
Stor arbeidsinnvandring etter EU-utvidelsen i 2004 bidro også til å øke kapasiteten i økonomien.
A substantial share of inward labour migration is accounted for by foreign companies with contracts in Norway.
En vesentlig del av arbeidsinnvandringen skjer ved at utenlandske selskaper utfører oppdrag i Norge.
Labour inflows from the new EU member states still appear to be growing, with the construction industry absorbing a particularly large share.
Antallet utenlandske arbeidstakere fra de nye EU-landene ser fortsatt ut til å vokse, særlig i bygge- og anleggsbransjen.
On the other hand, a rise in sickness absence and the number of persons on disability benefits are pushing down production capacity this year.
Økt sykefravær og stadig flere folk på trygd bidrar på den andre siden til å trekke ned produksjonskapasiteten i år.
Over the past six months, there have been steadily growing signs of labour shortages in the Norwegian economy.
I løpet av det siste halvåret er det kommet stadig flere tegn på knapphet på arbeidskraft i norsk økonomi.
Employment is still on the rise, while the labour force as it has been registered in current statistics has remained virtually unchanged in recent months.
Sysselsettingen fortsetter å øke, mens arbeidsstyrken slik den har vært registrert i løpende statistikk har vært om lag uendret de siste månedene.
Seasonally adjusted, registered unemployment stood at 2.4 per cent of the labour force in September.
Den registrerte arbeidsledigheten utgjorde sesongjustert 2,4 prosent av arbeidsstyrken i september.
The number of registered unemployed adjusted for seasonal factors was close to 59 000.
Antall registrert ledige justert for sesongfaktorer var knapt 59000 personer.
There are probably limitations to how much the supply of Norwegian labour can increase in the period ahead.
Det er trolig begrenset hvor mye tilbudet av norsk arbeidskraft kan øke framover.
Labour participation rates are high, particularly when taking into account demographic developments.
Yrkesfrekvensene er høye, spesielt når vi tar hensyn til demografiske utviklingstrekk.
Developments in the labour market are similar to the profile observed ahead of the period of accelerating wage and cost inflation that started in 1998, but wage growth has been fairly moderate since the upturn began.
Utviklingen i arbeidsmarkedet har likhetstrekk med utviklingen forut for den sterke lønns- og kostnadsveksten fra 1998, men lønnsveksten har hittil i konjunkturoppgangen vært ganske moderat.
Several factors may have contributed to this.
Flere forhold kan ha bidratt.