natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A revolution in feed has been under way for the past 15 years.
Det har pågått en fôrrevolusjon de siste 15 årene.
And it’s far from over.
Den er langt fra over.
Nils Haga
Nils Haga
Division Director Phone: +47 911 42 907 nils.haga@nofima.no
Divisjonsdirektør Tlf.: +47 911 42 907 nils.haga@nofima.no
The contents of feed used to come primarily from the sea, whereas now they come primarily from the land.
Tidligere kom innholdet i fôret primært fra havet, nå kommer det primært fra land.
Seventy percent of the raw materials in feed are now from the plant kingdom.
70 prosent av råvarene i fôret kommer nå fra planteriket.
Knowledge within the feed industry and the ingredient industry is developing in a way that signals a new era.
Det pågår en kunnskapsutvikling i fôrbransjen og ingrediensindustrien som er epokegjørende.
However, some challenges related to the quality of the fish feed remain.
Men det gjenstår fortsatt noen kvalitetsutfordringer med det nye fiskefôret.
At Nofima, we are collaborating with feed and ingredient manufacturers to develop new high-quality feeds, but we still know too little about, for example, how the above-mentioned raw materials behave during the feed production process itself, and we see that 20-30% of the feed remains undigested by the fish.
Vi i Nofima samarbeider med fôr- og ingrediensprodusentene for å utvikle nye gode fôr, men fortsatt vet vi for eksempel for lite om hvordan de nevnte råvarene oppfører seg i selve fôrproduksjonsprosessen, og vi ser at 20-30% av fôret forblir ufordøyd av fisken.
We can do something about the latter fact if research into the processing of raw materials keeps step with the introduction of new raw materials into the feed.
Det siste kan vi gjøre noe med hvis forskningen på prosessering av råvarer holder tritt med introduksjonen av nye råvarer i fôret.
It is clear that processing more closely adapted to the raw materials is the key to preventing the loss of valuable nutrients at all stages of fish production.
En mer råvaretilpasset prosessering er utvilsomt nøkkelen til å hindre tap av verdifulle næringsstoffer i alle ledd av fiskeproduksjonen.
These are challenges facing the complete feed industry, and they require independent research.
Dette er fellesutfordringer for hele fôrbransjen som vi trenger uavhengig forskning på.
Only then can we get ahead of such challenges as new raw materials from plants, crustaceans, shellfish, cod-ends, insects, algae, seaweed and yeast are increasingly introduced into the feeds.
Da kan vi komme slike utfordringer i forkjøpet når stadig nye råvarer fra planter, krepsdyr, skjell, sekkedyr, insekter, alger, tare og gjær skal tas i bruk i fôret.
Imagine baking bread for a large group of people and finding that there is a shortage of flour, forcing you to use soya flour or algae meal instead.
Tenk deg at du baker brød til et stort selskap og på grunn av mangel på hvetemel skal du bruke soyamel eller algemel i stedet.
You would need to know the properties of these new ingredients in order to avoid the risks of making many test bakes, that the bread turns out crumbly, tastes unpleasant or gives the guests stomach upsets.
Da trenger du å vite en del om hvilke egenskaper disse nye ingrediensene har for å ikke risikere at du må prøve deg frem flere ganger, at brødet smuler, får dårlig smak eller at gjestene får mageknip.
The same is true for new ingredients of feed.
Det samme gjelder for nye fôringredienser.
They also behave differently and introduce unknown properties, which brings challenges to the production of feed.
De oppfører seg også annerledes og bringer med seg «ukjente» egenskaper som gir utfordringer i fôrproduksjonen.
Batches of feed have been returned to the manufacturer because the pellet does not have the correct properties.
Fôrpartier har blitt sendt i retur fordi pelleten ikke har hatt egenskaper den skal ha.
Too hard a pellet leads to poor digestion in the fish, while pellets that are too brittle lead to large losses during transport and lumps forming in feed delivery systems.
For hardt fôr gjør fordøyelsen i fisken dårlig og for sprøtt fôr gir store tap i frakt og ved klumper i fôringssystemer.
The manufacture of feed involves exposing a mixture of ingredients to high temperature, high pressure and vigorous mechanical forces.
Når fôr lages, utsettes en blanding av ingredienser for høye temperaturer, høyt trykk og sterke maskinelle krefter.
An increased understanding of how various ingredients change physically during the production of feed will lead to significant lower losses and better digestibility in the fish intestines.
Med økt forståelse av hvordan ulike ingredienser forandres fysisk i fôrproduksjonen, vil tapet bli betraktelig lavere og fordøyeligheten i fiskens tarm høyere.
One initiative that Nofima has taken together with the University of Bergen, Uni Research and the University of Nottingham will provide scientists with new tools to give increased understanding of how the processing of modern raw materials and feeds influences the ingredients and the final product.
Et initiativ Nofima har tatt sammen med Universitetet i Bergen, Uni Research og University of Nottingham vil gi forskerne nye verktøy som gir økt mulighet til å forstå hvordan prosessering av moderne råstoff og fôr påvirker ingredienser og sluttprodukt.
This initiative, Aquafeed, has been included in the Norwegian Roadmap for Research Infrastructure laid out by the Research Council of Norway.
Dette initiativet heter Aquafeed og har kommet på Forskningsrådets veikart for infrastruktur.
If the project is granted funding, it will become a national independent research tool within feed technology.
Dersom det gis finansiering, vil dette bli et nasjonalt uavhengig forskningsverktøy innen fôrteknologi.
New knowledge in this field will benefit feed manufacturers and the health of fish, and form the basis for an improved use of the currently used marine raw materials.
Ny kunnskap på dette feltet vil gagne fôrprodusenter og fiskens helse, og gi grunnlag for en bedre bruk av dagens marine råstoff.
Salmon is the Norwegian product that reaches the greatest number of people globally.
Laks er det norske produktet som når ut til flest mennesker globalt.
Prime Minister Solberg pointed out that 37 million meals based on fish are made from Norwegian raw materials every day.
Statsminister Solberg pekte på at det i dag lages 37 millioner fiskemåltider på basis av norske råvarer hver dag.
Salmon is a part of nearly 40% of these meals.
Laks inngår i nesten 40% av disse måltidene.
If salmon production is to increase as the Government has predicted, salmon must remain competitive.
Dersom lakseproduksjonen skal øke slik Regjeringen ser for seg, må laksen forbli konkurransedyktig.
The competitors are probably not other types of fish, but may be chicken and pork.
Konkurrentene her er nok ikke annen fisk, men kanskje kylling og gris?
We need to discover ways of manufacturing feed that ensures that the fish can absorb close to 100% of the nutrients and energy that are present in the ingredients.
Da må vi finne måter å lage fôr på som gjør at fisken kan utnytte nærmere 100% av alle næringsstoffene og energien som finnes i ingrediensene.
Thus, we must understand how we can treat new raw materials and how we are to adapt the production of feed to the new ingredients.
Vi må altså forstå hvordan vi kan behandle nye råvarer og hvordan vi skal tilpasse fôrproduksjonen til de nye ingrediensene.
Only then can the aquaculture industry approach a market position that justifies comparison with the success of IKEA.
Først da kan oppdrettsnæringa nærme seg en markedsposisjon som med rette kan sammenliknes med IKEAs suksess.
The revolution in feed must continue.
Fôrrevolusjonen må fortsette.
Research by Norwegian groups with high expertise will contribute to knowledge in an industry that is to produce food that is both more sustainable and safe.
Forskning i de norske kompetansemiljøene vil bidra til mer kunnskap for en næring som skal produsere mer bærekraftig og trygg mat.
Research scientists at the food research institute Nofima have examined and compared nutrients in frozen and fresh vegetables.
Forskere ved matforskningsinstituttet Nofima har undersøkt næringsstoffene i flere typer frosne og ferske grønnsaker.
Grethe Iren Andersen Borge
Grethe Iren Andersen Borge
Senior Scientist Phone: +47 997 12 755 grethe.iren.borge@nofima.no
Seniorforsker Tlf.: +47 997 12 755 grethe.iren.borge@nofima.no
Why stored fresh vegetables have lower content of vitamin C is due to high metabolic rates after harvest, and no further supply of nutrients.
Årsaken til at ferske grønnsaker har et lavere innhold av vitamin C er at grønnsakene fortsetter å leve etter innhøsting, og da tærer de på seg selv.
However, there are great variation between the different vegetables.
Men det er stor variasjon mellom ulike grønnsakstyper.
Peas and beans loses nutrients faster than flowers as broccoli and cauliflower because they are seeds with high enzyme activity, while root vegetables are more stable.
Erter og bønner mister næringsverdi raskest, dernest blomkål og brokkoli, mens rotgrønnsaker tåler mer.
Fresh beans have 25 percent lower vitamin C content after 24 hours storage at room temperature.
Allerede etter et døgn har ferske bønner 25 prosent lavere innhold av vitamin C.
Frozen goods
Flere fryste goder
Food research along the value chain
Forsker på matvarer gjennom hele verdikjeden
She has 40 years of research experience on vegetables withemphasis to understand the importance of quality along the value chain in cooperation with the food industry.
Hun har gjennom 40 år forsket på grønnsaker og betydningen av å jobbe med kvalitet gjennom hele verdikjeden i samarbeid med matindustrien.
Communication of this knowledge to the government, food industry and consumer has been very important, concludes Baardseth.
– Å formidle denne kunnskapen til myndigheter, matindustri og allmenhet har vært viktig, avslutter Pernille Baardseth.
Facts about research
Fakta om forskningen
Research on vegetables at Nofima are supported mainly by the Fund for the research Levy on Agriculturalproducts in Norway and the Norwegian Research Council.
Grønnsaksforskningen i Nofima er i hovedsak finansiert via Fondet for forskningsavgift på landbruksprodukter (FFL) og Norges forskningsråd.
Takle, a Senior Scientist at the food research institute Nofima, is also an avid outdoorsman, but he doesn’t jump up salmon ladders, nor does he crawl around in sea cages.
Seniorforsker Takle er da også en ivrig friluftsmann på ski og sykkel og med kajakk og joggesko.
He oversees the salmon training in round tanks that are small versions of those used by the aquaculture industry.
De er små utgaver av karene som brukes av oppdrettsnæringen.
Little athletes
Små sprekinger
Takle leads the researchers who are helping the fish farming industry to grow healthier, stronger and larger salmon.
Takle leder forskerne som hjelper oppdrettsindustrien å skaffe sunnere, sterkere og større laks.
This story is written by forskning.no.
Denne er en sak fra forskning.no.
Fish health
Fiskehelse
The reason is that milk and other dairy products turn rancid when exposed to light.
Årsaken er at melk og andre meieriprodukter harskner når de utsettes for lys.
Jens Petter Wold
Jens Petter Wold
Senior Scientist Phone: +47 959 79 749 jens.petter.wold@nofima.no
Seniorforsker Tlf.: +47 959 79 749 jens.petter.wold@nofima.no
A glass of milk takes on a distinct sunlight flavour after a few minutes in the sun, as do butter and other dairy products.
Om man tar med seg et glass melk ut en solrik dag tar det få minutter før melken får en markant usmak.
When strong, the off-flavour reminds one of singed hair.
Kraftig solsmak kan ha en eim som av svidd hår.
It is not only the sun that causes this off-flavour; any light can do so, and it can arise in dairy products that are exposed to light in, for example, shops.
Men det er ikke bare sola som gir denne smaken, det er lys generelt, og den samme smaken kan oppstå i meieriprodukter som blir eksponert for lys i for eksempel butikker.
It is important for this reason to protect milk from light, in order to give it as long a shelf life as possible.
Det er derfor viktig å beskytte melk mot lys for å sikre holdbarheten.
A great deal of research has been carried out during the past 60 years in attempts to understand the cause of the off-flavour.
De siste seksti årene er det gjort mye forskning for å forstå årsaken til solsmak.
It has long been assumed that vitamin B2 (riboflavin) in the milk initiates the process that leads to the off-flavour.
Det har lenge vært antatt at det er vitamin B2 (riboflavin) i melken som utløser den prosessen som fører til solsmak.
Riboflavin is sensitive to light, and when it is exposed to light it will initiate the oxidation processes in milk that cause the off-flavour.
Riboflavin er lysfølsomt, og ved belysning vil det sette i gang oksidasjonsprosesser i melken som fører til solsmak.
However, riboflavin only initiates these reactions when it is exposed to violet and blue light: yellow or red light is not believed to cause any such negative effect.
Det er imidlertid slik at riboflavin kun starter slike reaksjoner når det utsettes for fiolett og blått lys, gult og rødt lys skal ikke gi noen slik negativ effekt.
Surprisingly, at Nofima in Ås we have shown that orange and red light actually causes a stronger off-flavour in milk than blue light.
Men ved Nofima på Ås har vi overraskende vist at orange og rødt lys faktisk gir mere solsmak i melk enn blått lys.
And we have found out why.
Og vi har også funnet årsaken.
Milk contains minute amounts of chlorophyll and its breakdown products.
Melk inneholder ørsmå mengder av klorofyll og nedbrytningsstoffer av klorofyll.
These substances end up in the milk since the cow eats green grass.
Disse stoffene ender opp i melken fordi kua spiser grønt gress.
Chlorophyll is extremely sensitive to light, and will also initiate oxidation in the milk.
Klorofyll er svært lysfølsomt og vil også sette i gang oksidasjon i melken.
These newly discovered light-sensitive products are most sensitive to violet, orange and red light, and this is the cause of the strong off-flavour that arises when milk is exposed to red light.
Disse «nye» lysfølsomme stoffene er mest følsomme for fiolett, orange og rødt lys, derav kraftig solsmak når melk utsettes for rødt lys.
So the question arises why this has not been discovered long ago in something that is so familiar and well-researched as milk.
Så kan man spørre seg hvorfor denne sammenhengen ikke er oppdaget for lenge siden i noe såpass velkjent og utforsket som melk.
The answer is that the substances are present in milk in extremely low concentrations.
Det kommer av at konsentrasjonen til disse stoffene i melk er svært lav.
Nobody has known about them.
Det er ingen som har visst om dem.
They were discovered by chance at Nofima some years ago, when we were using an extremely sensitive measurement method based on fluorescence.
Ved Nofima ble de oppdaget for noen år siden ved en tilfeldighet fordi vi brukte en meget følsom målemetode basert på fluorescens.
We have since then studied how light affects these substances in milk, and how this leads to the off-flavour.
Siden da har vi studert hvordan lyset påvirker disse stoffene i melken og hvordan solsmak utvikles som følge av dette.
We have so far shown that the chlorophyll-based substances cause a much stronger off-flavour in milk than riboflavin.
En foreløpig konklusjon er at de klorofyllaktige stoffene har en langt sterkere effekt på dannelse av solsmak enn det riboflavin har.
We have published several scientific articles on the subject, and these have been well-received.
Vi har publisert flere vitenskapelige artikler på dette emnet som har gitt oss positiv oppmerksomhet.
Another important factor that has enabled us to make progress in understanding the relationship between illumination and oxidation is that we have used the most sensitive instrument in the world to measure the off-flavour and smell of milk: A sensory panel.
En annen viktig grunn til at vi har kommet langt i å forstå sammenhengen mellom belysning og oksidasjon er fordi vi har brukt verdens mest følsomme instrument for måling av solsmak og lukt i meieriprodukter: Et sensorisk panel.
Such a panel consists of 10-12 people (most of them women) who can assess and quantify the taste and smell of food.
Et slikt panel består av 10-12 personer (ofte damer) som kan bedømme og kvantifisere lukt og smak på mat.
The panel at Nofima consists of well-trained tasters, and has been accredited as an objective instrument.
Panelet hos Nofima består av veltrente smakere og er et objektivt instrument.
Advanced instruments are used within research to quantify smells, but we have found in all of our studies that the sensory panel is not only much more sensitive than these instruments, but also much more stable.
Innen forskning brukes avanserte instrumenter til å måle lukter, men vi har i alle våre studier erfart at vårt sensoriske panel er både mye mer følsomt og også mer stabilt enn disse instrumentene.
Knowing which substances in milk give rise to the off-flavour means that we also know how we can protect against it.
Når vi vet hvilke stoffer i melken som skaper solsmak så vet vi også mye mer om hvordan vi kan beskytte mot solsmak.
The knowledge can be used to create specially designed packaging, and advice can be given about the type of illumination that should be used in shops to reduce the risk of an undertaste.
Kunnskapen kan brukes til å skreddersy passende emballasje, man kan gi råd om hva slags lys man bør bruke i butikken for å redusere faren og solsmak.
This knowledge can be transferred to other foods, since there are several types of food whose quality is impaired when they are illuminated.
Kunnskapen kan også overføres til andre matvarer, for en rekke typer mat kan få redusert kvalitet som følge av belysning.
We have our own laboratory at Nofima for illumination studies on food, not only to learn about the fundamental mechanisms, but also to be able to help industrial actors to discover the optimal storage conditions for their products.
Ved Nofima har vi et eget laboratorium for å gjøre belysningsstudier på mat, både for å lære om grunnleggende mekanismer og for kunne hjelpe industrien til å finne frem til optimale lagringsbetingelser for deres produkter.
The research has been financed by the Foundation for Research Levy on Agricultural Products (FFL) and the Research Council of Norway.
Forskningen er finansiert av Fondet for forskningsavgift på landbruksprodukter (FFL) og Norges forskningsråd.
A European Good Practice standard has been created.
Forskere har utviklet et nytt verktøy og en ny europeisk standard.
Petter Olsen
Petter Olsen
Senior Scientist Phone: +47 906 98 303 petter.olsen@nofima.no
Seniorforsker Tlf.: +47 906 98 303 petter.olsen@nofima.no
The European white fish industry is subject to strict rules for documentation and traceability.
Strenge regler for dokumentasjon og sporbarhet er på lagt den europeiske hvitfisknæringa.
Many of the world’s fish stocks are highly threatened and powerful forces are warning consumers not to eat white fish.
Mange av verdens fiskebestander er sterkt truet, og sterke krefter advarer forbrukeren mot hvitfisk.
This is about documenting everything from the individual fishing vessel’s environmental audit, including fuel consumption and CO2 emissions, to the fisheries’ significance to society.
Og da handler det om å dokumentere alt fra det enkelte fiskefartøys miljøregnskap, inkludert drivstofforbruk og CO2-utslipp, til betydningen fiskeriene har i samfunnet.
«We have systemised a huge quantity of data about everything that happens relating to harvesting, processing and distribution,» says Scientist Kathryn Donnelly of Nofima.
– Vi har systematisert en stor mengde data i livsløpet innen alt som skjer relatert til fangst, bearbeiding og distribusjon, sier forsker Kathryn Donnelly i Nofima.
The fisheries industry is subject to strict rules for documentation and traceability.
Kan beregne bærekraft selv
Using the standard developed in WhiteFish, individual companies can plot information about their operation and calculate their environmental audit and sustainability, which means that individual companies can identify where they could improve in terms of the environment, welfare and economy.
Med standarden som er utviklet i WhiteFish kan den enkelte bedrift selv plotte inn opplysningene om sin bedrift og få beregnet sitt miljøregnskap og sin bærekraft, og således kan de ulike aktørene identifisere hvor de eventuelt kan bli bedre på miljø, velferd og økonomi.
The Batch-based Calculation of Sustainability Impact (BCSI) method is based on a huge quantity of collected data and makes it possible for those in the industry to make ongoing sustainability assessments for their own products.
Metoden Batch-based Calculation of Sustainability Impact (BCSI) , eller batch-baserte beregninger av bærekraft, er basert på en stor mengde innsamlede data og gjør det mulig for aktører i næringa å selv kunne gjøre fortløpende bærekraftvurderinger på sine produkter.
WhiteFish has been a three-year (2012-2014) EU project, with Senior Scientist Petter Olsen of Nofima as project coordinator.
WhiteFish er et treårig EU-prosjekt (2012–2014) med seniorforsker Petter Olsen fra Nofima som prosjektkoordinator.
The method that was developed is now being implemented and tested in practice and the associated standard is under consultation with industry organisations and other stakeholders.
Metoden som er utviklet implementeres og uttestes nå, og den tilhørende standarden er på høring hos bransjeorganisasjoner og andre interessenter.
Project summary and opportunities
Muligheter for store og små aktører
Watch video to learn more about the standard and how it can be used:
I filmsnutten under får du vite mer om formålet med prosjektet.
environmental accounting sustainability traceability
bærekraft miljøregnskap sporbarhet torsk
White spot syndrome is one of the most serious diseases of farmed shrimp, and there is currently no effective way of combating this disease.
En av de mest alvorlige sykdommene i oppdrett er «White spot syndrome», og det finnes i dag ingen effektiv måte å bekjempe den på.
Scientists have recently discovered markers for genes that determine how well black tiger shrimp resist the disease.
Nylig fant forskere markører for gener som bestemmer hvor motstandsdyktig den asiatiske tigerreken er mot sykdommen.
They are now planning to look for the genes in the white shrimp.
Nå skal de også lete etter genene i den latinamerikanske hvitreken.
Nicholas Andrew Robinson
Nicholas Andrew Robinson
Senior Scientist Phone: +61 448 984 002 nicholas.robinson@nofima.no
Seniorforsker Tlf.: +61 448 984 002 nicholas.robinson@nofima.no
If the markers are used to breed shrimp that are more resistant to the disease, problems caused by the disease in the shrimp aquaculture industry will be significantly reduced.
Hvis markørene tas i praktisk bruk i avl mot sykdommen, kan sykdomsproblemet reduseres betydelig i rekeoppdrett.
The virus that causes white spot disease (WSSV) is capable of killing all the shrimp in a pond within 10 days of infection.
Viruset som forårsaker White spot syndrome (WSSV) er i stand til å drepe alle rekene i en dam innen ti dager etter de infiseres.
The disease can, on occasions, totally devastate shrimp aquaculture in a complete region.
Tidvis setter sykdommen oppdrett ut av spill i hele regioner.
There are currently no treatments available to effectively prevent outbreaks of the disease.
Det finnes per i dag ingen behandling som effektivt hindrer utbrudd av sykdommen.
Indian and Norwegian scientists have been looking for a preventative solution in the shrimp genes.
Indiske og norske forskere har sett etter en forebyggende løsning i genene.
They have collaborated in the search for gene markers, which are locations in the genome, that code for the level of immunity the shrimps have against the virus.
De har samarbeidet om å finne genmarkører, eller steder i genomet, som koder for hvor immune rekene er mot viruset.