natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Increasing the exploitation of raw materials and minimising waste are important for the scientists at Nofima.
Variasjon i råvarekvalitet kan kontrolleres ved hjelp av riktig prosessering og lagring.
This contributes to higher quality of residual raw materials.
Vi jobber også med sorteringsteknologi for bedre og mer nøyaktig sortering av råvarer til ulike produkter eller kvalitetskategorier.
bioprocessing processing raw materials residual raw materials spectroscopy statistics
bioprosesser prosess råvare råvarekvalitet restråstoff spektroskopi statistikk
Anlaug Ådland Hansen
Anlaug Ådland Hansen
Scientist Phone: +47 986 38 084 anlaug.hansen@nofima.no
Forsker Tlf.: +47 986 38 084 anlaug.hansen@nofima.no
Scientist Anlaug Ådland Hansen and her colleagues at Nofima have identified the bacteria that are present in fresh-packed cod, and determined how the growth of these can be prevented in the best possible manner by the choice of packaging method and packaging material.
Forsker Anlaug Ådland Hansen og hennes kollegaer i Nofima har kartlagt hvilke bakterier som finnes på torsken som pakkes fersk, og forsket på hvordan fremveksten av disse kan hindres best mulig gjennom emballeringsmetode og emballasje.
By taking samples of fresh cod fillets, they have found three types of bacteria that are known to be particularly detrimental to cod when it comes to the development of odour and taste.
Gjennom å ta prøver av fersk torskefilet, har de funnet tre bakterietyper som vi vet er spesielt uheldige for torsken når det gjelder utvikling av lukt og smak.
The three bacteria are Photobacterium, Pseudomonas and Shewanella, and all occur naturally in the fish.
De tre heter Photobacterium, Pseudomonas og Shewanella, og finnes naturlig på fisken i utgangspunktet.
The amounts of the three bacteria that are included with the fish in the packaging before the fish is sent to the shops differ, depending on the quality of the raw material.
Mengden av de ulike bakteriene som blir med helt inn i pakningen før fisken sendes ut i butikk, varierer i ulik grad ut fra råvarekvaliteten.
The production environment
Produksjonsmiljøet viktig
“The amount that accompanies the fish into the packaging depends on the level of cleanliness during production.
– Hvilken mengde som følger med inn i forpakningen, avhenger av renholdsrutinene under produksjonsprosessen.
The production environment affects without doubt the bacteria we find,” says Hansen.
Produksjonsmiljøet påvirker helt klart hvilke bakterier vi finner, sier Hansen.
The task of the scientist is to ensure that the various bacteria are given as poor growth conditions as possible when the fish is placed in the packaging.
Forskerens oppdrag er å sørge for at de ulike bakteriene har så dårlige vekstvilkår som overhodet mulig når fisken havner i pakningen.
After identifying the bacteria, Anlaug Ådland Hansen has conducted experiments with different packaging gases in order to determine the growth of the various bacteria in fresh cod.
Etter å ha identifisert «bakteriefienden» har Anlaug Ådland Hansen gjort forsøk med ulike pakkegasser for å se fremveksten av de ulike bakterietypene på fersk torsk.
It has previously been shown that the best method of getting rid of Photobacterium from cod is by freezing.
Tidligere er det påvist at torsken helst bør fryses for å ta knekken på bakterien Photobacterium.
Hansen has now shown that a mixture of gases that differs from the normal packaging gas used for meat and fish can give equally good results for this bacterium in particular.
Nå kan Nofima-forskeren dokumentere at en annen gassblanding enn den vanlige pakkegassen som brukes på kjøtt og fisk, kan ha tilsvarende godt resultat på spesielt denne bakterien.
“The more we know about the enemy, the easier it is to combat it,” she points out.
– Jo mer vi vet om fienden, jo lettere kan vi bekjempe den, illustrerer hun.
The new knowledge has been gained in a large research project about live storage, known as “CATCH”.
Den nye kunnskapen kommer fra et stort forskningsprogram om levendelagring, kalt CATCH.
The programme is to last for four years and is financed with NOK 29 million from the “Sustainable Innovation in Food and Bio-based Industries (BIONAER)” programme from the Research Council of Norway.
Programmet går over fire år og er finansiert med 29 millioner kroner via Bionær-programmet i Norges forskningsråd.
Scientist Anlaug Ådland Hansen from Nofima estimates that the shelf-life in the shops can be increased by up to 20%, if all other conditions are optimal for the storage.
Forsker Anlaug Ådland Hansen i Nofima anslår at hylletiden i butikk kan økes med opp mot 20 prosent, hvis alle forhold ligger til rette for god lagring.
Photo: Jon-Are Berg-Jacobsen © Nofima
Foto: Jon-Are Berg-Jacobsen © Nofima
Scientists taking samples from a fish for analysis.
Forskerne tar ut prøver fra en fiskemuskel for videre analyser.
The scientists apply bacteria to the fish, which is subsequently packaged and stored for analysis.
Forskerne påfører bakterier på fiskestykker, som deretter emballeres og lagres for analyser.
Cod is packaged in a tray-sealing unit for the addition of a mixture of packaging gases (carbon dioxide, oxygen or nitrogen) whose composition is exactly known.
Torsk emballeres i en skålpakkemaskin for tilførsel av eksakt blanding av pakkegasser (karbondioksid, oksygen eller nitrogen).
The packaging takes place in Nofima’s packaging facility at Ås.
Pakkingen foregår i Nofimas pakkehall på Ås.
A Petri dish showing the growth of bacteria.
Bakterieskål som viser vekst av bakterier.
A single bacterium, invisible to the naked eye, has grown to a visible colony that can be quantified.
Èn liten bakterie, usynlig for øyet, vokser opp til en synlig og tellbar koloni.
This is an example of a traditional method of analysing bacteria.
Et eksempel på tradisjonell bakterieanalysemetode.
High oxygen
Høyoksygen
The most commonly used packaging gas in Norway today consists of 60% carbon dioxide and 40% nitrogen.
Den vanligste pakkegassen i bruk i Norge i dag består av 60 prosent karbondioksid og 40 prosent nitrogen.
“Packaging the fish with the normal packaging gas does have a certain effect on Photobacterium, but the growth of this bacterium in particular is more strongly inhibited by replacing nitrogen with high oxygen.
– Å pakke med vanlig pakkegassblanding har hatt noe effekt på Photobacterium, men ved å erstatte nitrogen med høyoksygen hemmes denne spesielle bakterien enda mer.
The packaging gas mixture also has an inhibitory effect on the other bacteria we found in fish, and this means that the industry should now focus on using high oxygen in the packaging process,” says Hansen.
Pakkegassblandingen har også hemmende effekt på de øvrige bakterietypene vi har funnet på fisken, og betyr at industrien heretter bør fokusere på høyoksygen i pakkeprosessen, sier forskeren.
She estimates that the shelf-life in the shops can be increased by up to 20%, if all other conditions are optimal for the storage.
Hun anslår at hylletiden i butikk kan økes med opp mot 20 prosent, hvis alle forhold ligger til rette for god lagring.
“The levels of bacteria in the raw material, the choice of packaging method and the storage temperature are all crucial to obtaining a long shelf-life.
– Bakterienivå i råvaren, valg av pakkemetode og lagringstemperatur har avgjørende betydning for holdbarheten.
The lower the initial levels of bacteria in the product, the longer the shelf-life that can be achieved.
Jo lavere bakterietall det er på produktet i utgangspunktet, jo lengre holdbarhet kan du oppnå.
In addition to this, choosing the best packaging method ensures the best possible quality and longest possible shelf-life.”
Velger du i tillegg den beste pakkemetoden er du sikret best mulig kvalitet og lengst mulig holdbarhet.
Hansen is somewhat sceptical to the extension of the shelf-life of fresh cod to 10 days, using the current packaging methods.
Hansen er noe skeptisk til at man ved dagens pakkemetoder strekker holdbarheten på fersk torsk til 10 dager.
“The knowledge we have gained from this project leads me to believe that the current practice of stating a shelf-life of 10 days is somewhat exaggerated.
– Med kunnskap fra dette prosjektet vil jeg si at dagens praksis med 10 dagers holdbarhet, er litt i overkant.
In contrast, the use of high oxygen has the potential to increase shelf-life.
Høyoksygen gjør derimot at du har potensiale til å øke holdbarhetstiden.
In the best case, with low initial levels of bacteria in the raw material and packaging using high oxygen, a shelf-life of 12 days can be achieved,” says Hansen.
Optimalt hvis du har lavt bakterienivå i råvaren og for eksempel velger høyoksygen, kan du oppnå 12 dagers holdbarhet, sier forskeren.
The choice of packaging material is also important.
Valg av emballasje er også vesentlig i det totale bildet.
Packaging in a Thermoform machine changes the properties of the packaging somewhat.
Ved pakking i termoformmaskin, blir emballasjeegenskapene endret noe.
It is, therefore, important to know the barrier properties of the final packaging in the actual storage conditions,” explains Hansen.
Da er det viktig å vite barriereegenskapene til den ferdige pakningen under reelle lagringsbetingelser, forklarer forskeren.
Working with two of the partners of the CATCH project, Tommen Gram, who manufactures plastic film, and Multivac, who produces packaging machines, Nofima scientist Anlaug Ådland Hansen is coming ever closer to optimal packaging, by measuring how much gas escapes from the plastic package at the recommended storage temperature for fresh cod.
Gjennom å måle hvor mye gass som lekker ut av plastemballasjen under anbefalt lagringstemperatur for fersk torsk, kommer Nofima-forskeren sammen med to av partnerne i CATCH-prosjektet: plastfilmleverandøren Tommen Gram og pakkemaskinprodusenten Multivac, stadig nærmere en optimal forpakning.
The longest possible shelf-life for fresh cod on the market will in this way be ensured.
Slik sikres lengst mulig holdbarhet for ferske torskeprodukt i markedet.
February 2016 Oddny Johnsen, Krysspress
22. februar 2016 Oddny Johnsen, Krysspress
Most consumers will not notice any difference.
De aller fleste vil uansett ikke kjenne forskjell i smaken.
In a research project with the goal of developing tasty products based on lamb and mutton, researchers at Nofima have carried out tests both with a trained sensory panel and with consumers.
I et forskningsprosjekt der målet er å utvikle smakfulle produkter av sau og lam, er det gjennomført tester både med Nofimas sensoriske panel – profesjonelle smaksdommere – og blant vanlige forbrukere.
One of the conclusions is that mutton has a large potential.
En av konklusjonene er at bruk av sauekjøtt har stort potensial.
The overall aim in the project was to test the market potential of mutton to improve the use of the raw materials and to increase added value.
Bedre råvareutnyttelse og økt merverdi er målet.
D escriptive words
Beskrivende ord
Can the meat be described as sour, metallic, like wet wool, of liver, rancid, cloying, or malodour?
Lukter og smaker kjøttet intenst, syrlig, metall, våt ull, lever, harskt, emment, fåreaktig, eller stramt?
Is the meat tough, tender, juicy, fatty or grainy?
Og er kjøttet hardt, mørt, saftig, fett eller kornete?
Which words have positive associations, and which ones negative?
Hvilke ord er positivt ladd, og hvilke er negativt ladd?
The test was carried out in March 2015 with 90 consumers who tasted samples from three legsof lamb (from an animals aged four months) and samples from three legs of mutton (from an animals aged four years).
Testen ble gjennomført i mars 2015 med 90 forbrukere som fikk smake på tre prøver med lammekjøtt (fire måneder gammelt lam) og tre prøver med sauekjøtt (fire år gammel sau).
“The consumers were asked to indicate their liking of the sample on a scale from 1-9, and subsequently to select the words they would use to describe the sample,” explains Kristine Myhrer.
– Forbrukerne ble bedt om å svare på en skala fra 1-9 hvor godt de likte prøvene og deretter velge hvilke ord de ville bruke for å beskrive prøve, forklarer Kristine Myhrer.
“Lean”, “mild” and “tender” were the most prominent words in the description of the lamb.
«Mager», «mild» og «mør», skilte seg ut i beskrivelsen av lammekjøttet.
“Mild”, “juicy”, and “tender” were most commonly used for descriptions of the mutton.
«Mild», «saftig», og «mør», var beskrivelser som ble brukt om sauekjøttet.
Finally, the consumers were asked to complete a questionnaire about their consumption of lamb and mutton, and their attitudes to the two types of meat.
Til slutt ble forbrukerne bedt om å svare på et spørreskjema om sitt forbruk av lammekjøtt og sauekjøtt, og sine holdninger til de to ulike fårekjøtt-typene.
“When consumers are asked to choose which type of meat they would serve for an Easter meal or for the traditional Norwegian autumn meal based on lamb and cabbage, most consumers stated that they preferred lamb to mutton.
– Når forbrukerne blir bedt om å velge hva de vil servere til påskemiddag eller høstens får-i-kål, foretrekker de langt fleste lam framfor sau.
However, our experiments demonstrate that consumers do not perceive large differences between lamb and mutton when they do not know what they are eating.
Men sannheten er at forbrukere ikke opplever store forskjeller mellom lam og sau når de ikke vet hva de spiser.
Sensory
Sensorikk
Sensory analysis describes properties that the human senses can experience when eating and drinking: the smell, taste, appearance and the texture of a product.
Sensorikk er et fagområde som beskriver egenskaper som menneskelige sanser kan oppfatte, enten ved å lukte, smake, se, berøre eller høre på et produkt.
Only by studying human senses can we understand how food is experienced by the consumer.
Det er bare ved å studere menneskelige sanser vi kan forstå hvordan mat oppfattes av forbrukeren.
The professional assessors at Nofima have been selected on the basis of their abilities to smell and taste, which satisfy the ISO requirements for sensory analysis.
De profesjonelle smaksdommerne i Nofimas sensoriske panel, er valgt ut på grunnlag av sine lukt- og smaksevner som tilfredsstiller ISO-krav for sensorisk analyse.
The sensory panel undergo regular training, testing and monitoring.
Det sensoriske panelet blir trenet, testet og kontrollert regelmessig.
The sensory assessors do never discuss whether they like or do not like what they eat: instead they take an analytical approach to how the food can be described.
De sensoriske smaksdommerne smaker ikke om det de spiser er godt eller ikke godt, men har en analytisk tilnærming til hvordan smak, lukt og tekstur på mat kan beskrives.
The lamb is also experienced as somewhat more tender than mutton.
Lammekjøttet oppfattes som noe mørere enn sauekjøttet.
It is also important to emphesize that none of the samples of roast mutton was experienced as tasting of wool, which is a commonly held belief about the taste of mutton.
Ingen av prøvene av fårestek hadde utslag for ullsmak, som fårekjøttet har en tendens til å ha et rykte som.
The Nofima scientists point out that a sheep’s leg is, of course, heavier than a lamb’s leg and thus gives more meat, so if a meat with a stronger, gamey taste is desired, it’s a good idea to try preparing a roast from older animals.
– Sauelåret har naturlig nok høyere vekt og dermed mer kjøtt enn lammet, så om man ønsker kjøtt med kraftigere smak mot vilt, bør man prøve å tilberede en stek av eldre dyr, påpeker Nofima-forskerne.
Meatballs
Spesialproduserte kjøttboller
The work to analyse the taste of mutton and lamb started as early as the autumn of 2013, and was followed up with further experiments in 2014.
Analysearbeidet i forhold til smaken av sau og lam, startet allerede høsten 2013, og ble fulgt opp med nye forsøk 2014.
The sensory panel was initially used to study differences in the sensory properties of meatballs with different fat percentages from lamb and sheep of different ages.
Det sensoriske panelet ble benyttet for å kunne studere variasjon i sensoriske egenskaper i kjøtt med ulik fettprosent fra lam og sau av ulike aldere.
The meatballs were produced by Nortura, and the results showed that meatballs from older animals had a stronger intensity of taste than those from younger animals.
Med kjøttboller spesialprodusert av Nortura for det aktuelle forsøket, ble studien gjennomført, og resultater viste en høyere smaksintensitet i kjøttboller fra eldre dyr sammenliknet med yngre dyr.
When corresponding tests with meatballs were carried out with untrained persons, however, a different picture emerged: They were not able to distinguish between mutton and lamb in a blind test.
Da tilsvarende test med kjøttboller ble utført med utrente personer som smakere, ble imidlertid bildet et annet: Personene kjente ikke forskjell på sau og lam i en blindtest.
In contrast, when the consumers were told whether they were eating mutton or lamb, more consumers were able to tell the difference, but the result was not significant.
Men da forbrukerne fikk opplysning om at det var henholdsvis sau og lam de smakte på, klarte noen å kjenne forskjell – uten at dette ble signifikant.
“In summary, we can say that the sensory panel can distinguish between lamb and mutton, while consumers cannot do so in blind tests.
– Oppsummert kan vi si at det sensoriske panelet finner forskjeller mellom lam og sau, men forskjellene merkes ikke av forbrukerne i blindtest.
We can also say that information about and expectations to products increases the sensitivity of the consumers.
Vi kan også si at informasjon om hva det er de smaker på, øker forbrukernes sensitivitet.
And the main conclusion:
Og hovedkonklusjonen:
“There is a potential to improve consumers perceptions of mutton both by positive communication and new products in the market.”
«Det finnes et potensial for bedre omdømme for kjøtt fra sau gjennom både positiv kommunikasjon og nye produkter».
Stress is also a factor that the scientists want to study in more detail.
Stress er også en mulig påvirkningsfaktor forskerne ønsker å studere nærmere.
Pigment and antioxidant
Pigment og antioksidant
Astaxanthin is a pigment that gives salmon fillets their colour.
Astaxanthin er et pigment som gir rødfarge til laksefileten.
Astaxanthin is also a powerful antioxidant, and it has a positive effect on the defence mechanisms that mammals use against stress and disease.
I tillegg er astaxanthin en kraftig antioksidant som er vist å ha positive effekter på kroppens forsvar mot stress og sykdom i pattedyr.
Animals cannot produce astaxanthin naturally.
Hverken laks eller andre dyr kan lage astaxanthin selv.
Algae in the sea that can produce astaxanthin are eaten by crustaceans, which are in turn eaten by fish such as salmon.
I havet vil alger som lager astaxanthin bli spist av krepsdyr, som igjen blir spist av fisk, for eksempel laks.
It is, therefore, necessary to add colouring agents to the feed of salmon raised in aquaculture.
I oppdrett må det derfor tilsettes fargestoff i fôret til laksen.
While the use of astaxanthin in salmon feed has increased, the amounts that remain in the muscles of Norwegian farmed salmon are relatively low.
Samtidig som bruken av astaxanthin i laksefôret har økt, er mengden som finnes igjen i muskelen på norsk oppdrettslaks, relativt lav.
Scientists at Nofima have carried out experiments that have shown that the level of omega-3 in the feed contributes to determining the quality of the colour uptake.
Nofimaforskere har gjort forsøk der de har sett at omega-3-nivået i fôret er med på å avgjøre hvor god innfargingen blir.
They have also discovered that stress may play a confounding role in the interaction between colour and diet.
Det ser også ut til at stress kan være en joker i dette samspillet.
Scientist Trine Ytrestøyl at Nofima wants to investigate this in more detail.
Forsker Trine Ytrestøyl i Nofima ønsker å undersøke dette nærmere.
Understanding the interactions
Ukjent samspill
One of the breakdown products from astaxanthin is idoxanthin.
Et av nedbrytningsproduktene til astaxanthin er idoxanthin.
The scientists have found that the level of idoxanthin increases when that of astaxanthin falls, if the level of marine omega-3 in the feed is at the same time low.
Forskerne har funnet ut at innholdet av idoxanthin øker når astaxanthin-innholdet synker, og det samtidig er lite marint omega-3 i fôret.
They have also shown that there is a relationship between the genes involved in the metabolism of astaxanthin and the level of marine omega-3 in the feed.
De har også sett at det er sammenheng mellom gener involvert i omsetningen av astaxanthin og marint omega-3-nivå i fôr.
Stress experiments
Stressende forsøk
The experiments that stimulated the curiosity of the scientists about the relationships between stress, colouration and marine omega-3 ended in 2015.
Forsøket som gjorde forskerne nysgjerrige på sammenhengen mellom stress, innfarging og marint omega-3, ble avsluttet i 2015.
Salmon growing from 40 grams to 3.5 kilograms were given feeds with different levels of marine omega-3.
Laks mellom 40 gram og 3,5 kilo ble fôret med lavere innhold av marint omega-3 enn kommersielt fôr.
All the fish were exposed to stress during the transfer from land facilities to sea-based facilities, and this gave valuable insights into how stress affected groups of fish that had received different levels of marine omega-3 in the feed.
All fisken ble utsatt for stress i forbindelse med overføring fra landanlegg til sjøanlegg, og det ga verdifullt innsyn i hvordan stress slo ulikt ut på grupper av fisk som hadde fått ulike nivå av marint omega-3 i fôret.
The experiments showed that the growth of all groups of salmon that had received feed with different levels of omega-3 was satisfactory.
Forsøkene viste at alle grupper av laks som hadde fått fôr med ulike nivå av omega-3, vokste tilfredsstillende.
The colouration of the fillets, in contrast, decreased with decreasing levels of omega-3 in the feed, while more astaxathin was converted to idoxanthin.
Men innfargingen i fileten avtok med minkende omega-3 innhold i fôret, samtidig som mer astaxathin ble omsatt til idoxanthin.
Fish fed with a low level of omega-3 also had a lower survival rate than fish that received more omega-3.
Fisk fôret med lave nivå av omega-3 hadde også lavere overlevelse enn fisk som fikk mer omega-3.
“Previous projects have also shown that stressed fish have more idoxanthin than fish that have not experienced high stress.
‒ Også i tidligere prosjekt har vi sett at stresset fisk hadde mer idoxanthin enn fisk som hadde lavere stressnivå.
Even so, we do not understand in detail how stress affects quality, and we need more knowledge about the effect of the interplay between feed and the environment, and the needs of the fish for antioxidants and other nutrients in practical aquaculture,” says Ytrestøyl.
Likevel vet vi ikke helt hvordan stress påvirker kvalitet, vi trenger kunnskap om effekten av samspillet mellom fôr og miljø, og fiskens behov for antioksidanter og andre næringsstoff i praktisk oppdrett, sier Ytrestøyl.
One challenge is that many factors influence the colouration of the fillets.
Utfordringen er at det er mange forhold som kan påvirke innfarging av filet.
There is little fundamental knowledge about how astaxanthin is converted to other compounds and metabolised as an antioxidant in the salmon, and about how the environment influences the metabolism and absorption of astaxanthin.
Det finnes lite grunnleggende kunnskap om hvordan astaxanthin omsettes til andre forbindelser og forbrukes som antioksidant i laksen, og hvordan miljøforhold påvirker omsetningen og opptaket av astaxanthin.
Consequences of feed changes
Vet for lite om konsekvensene av fôrendringer
The fraction of marine raw materials in salmon feed has been reduced in recent years.
De siste årene har andelen marine råvarer i laksefôret sunket.
The feed of Norwegian farmed salmon consisted of 90% marine raw materials in 1990.
I 1990 besto fôret til norsk oppdrettslaks av 90 prosent marine råvarer.
The fraction had been reduced to 29.2% by 2013.
I 2013 var andelen redusert til 29,2 prosent.