natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This trend has continued, and the fraction of marine raw materials is now probably lower than it was in 2013.
Denne trenden har fortsatt, slik at innholdet av marine råvarer er nå sannsynligvis enda noe lavere enn i 2013.
These figures are from a report written by Ytrestøyl and her colleagues in 2014, based on documentation from the feed manufacturers.
Tallene er hentet fra en rapport skrevet av Ytrestøyl og kolleger i 2014, som baserte seg på dokumentasjon fôrselskapene selv har levert.
“The limited commercial access to marine omega-3 means that we must know the consequences for fish health and quality that arise if the level in the feed is further reduced from the current level,” concludes Ytrestøyl.
‒ Den begrensede tilgangen på marint omega-3 i markedet gjør at vi må kjenne til konsekvensene for fiskens helse og kvalitet dersom innholdet i fôret reduseres videre ned fra dagens nivå, avslutter Ytrestøyl.
The projects
Om prosjektet
The results have come from two projects financed by the Research Council of Norway (NFR) and the Norwegian Seafood Research Fund (FHF).
Funnene er fra to prosjekt finansiert av Norges forskningsråd (NFR) og Fiskeri- og havbruksnæringens forskningsfond (FHF).
The projects considered the minimum requirements for marine omega-3 (the fatty acids EPA/DHA) in salmon, and the long-term effects on the health of the salmon of low levels of omega-3 in the feed.
Prosjektene omhandlet minimumsbehov for marint omega-3 (fettsyrene EPA/DHA) i laks, og langtidseffekter av lave omega-3 nivåer i fôr på laksens helse
The availability of the marine omega-3 fatty acids EPA and DHA is thought to be one of the most important long-term challenges for salmon aquaculture.
Tilgangen til de marine omega-3 fettsyrene EPA og DHA regnes som en av de vesentligste utfordringene på sikt for lakseoppdrett.
The projects were led by Nofima.
Prosjektene var ledet av Nofima.
The NFR project was carried out in collaboration with BioMar, the Norwegian University of Life Sciences, the Swedish University of Agricultural Sciences, and AVS Chile.
NFR prosjektet gikk i samarbeid med BioMar, Norges miljø- og biovitenskapelige universitet, Sveriges landbruksuniversitet og AVS Chile.
The FHF project was carried out in collaboration with the National Institute of Nutrition and Seafood Research (NIFES).
FHF prosjektet gikk i samarbeid med NIFES.
The projects were completed in 2015
Prosjektene ble avsluttet i 2015.
Fish health Nutrition and feed technology
Ernæring og fôrteknologi Fiskehelse
In Norway, Nofima is partner and has three research facilities that are modern and highly equipped, with plenty of opportunities.
Nofima ønsker å ta imot flere europeiske forskere til sine fasiliteter gjennom prosjektet AQUAEXCEL2020.
Read more about Nofima’s facilities in Guide for Transnational Access.
Les mer om Nofimas fasililiteter i Guide for Transnational Access.
Nofima does research on lump fish (green) and ballan wrasse (orange) in Norway.
Nofima forsker på lusespiserne rognkjeks (grønn) og berggylt (oransje) på Sunndalsøra.
Now, European scientists can come here to do research through the EU project AQUAEXCEL2020.
Nå kan europeiske forskere komme hit på forskeropphold gjennom EU-prosjektet AQUAEXCEL2020.
Photo: Terje Aamodt © Nofima.
Foto: Terje Aamodt © Nofima.
About AQUAEXCEL2020
Om AQUAEXCEL2020
AQUAEXCEL2020 is an acronym for AQUAculture infrastructures for EXCELlence in European fish research towards 2020.
AQUAEXCEL2020 er akronym for AQUAculture infrastructures for EXCELlence in European fish research towards 2020.
AQUAEXCEL2020 is a research and innovation action funded under the EU’s new Framework Programme for Research and Innovation, Horizon 2020.
AQUAEXCEL2020 er et prosjekt som er finansiert over EUs nye program for forskning og innovasjon, Horizon2020.
The project will run for five years from 2015 to 2020, with a total budget of €9.7 million funded by the European Union.
Prosjektet vil gå over fem år (2015 – 2020), med et totalt budsjett på 9.7 millioner Euro.
The AQUAEXCEL2020 consortium includes 22 partner organisations (including 39 top level aquaculture facilities) in 12 European countries.
Konsortiet består av 22 partnere fra tolv europeiske land, med til sammen 39 førsteklasses fasiliteter innen akvakultur.
The project is coordinated by the Institut National de la Recherche Agronomique (INRA) in France.
Prosjektet koordineres av INRA (Institut National de la Recherche Agronomique), Frankrike.
AquaTT is the project dissemination partner.
AquaTT er ansvarlig for formidling.
In addition to Nofima, there are three other partners from Norway in AQUAEXCEL2020 offering facilities.
I tillegg til Nofima fra Norge er også Havforskningsinstituttet, NTNU og SINTEF Fiskeri og havbruk partnere i AQUAEXCEL2020.
For more information, visit: www.aquaexcel.eu
For mer informasjon, besøk www.aquaexcel.eu
Food safety and quality Nutrition and feed technology Production Biology
Ernæring og fôrteknologi Produksjonsbiologi Trygg og holdbar mat
Andre Sture Bogevik
Andre Sture Bogevik
Scientist Phone: +47 936 71 232 andre.bogevik@nofima.no
Forsker Tlf.: +47 936 71 232 andre.bogevik@nofima.no
“Microplastic” is the term given to small plastic particles that arise either from release into the environment or from the breakdown of small fragments of plastic.
Mikroplast er små plastpartikler som enten stammer fra utslipp eller kommer av nedbryting av mindre plastbiter i naturen.
The microplastic itself may contain additives, and such fragments of microplastic may absorb contaminants from the sea.
I tillegg til at mikroplasten kan inneholde tilsetningsstoffer, tas også miljøgifter fra havet opp i slike mikroplast-biter.
It has been shown that plastic particles influence the digestive system of fish and other organisms in the sea.
Plastpartikler har vist seg å påvirke fordøyelsessystemet hos fisk og andre organismer i havet.
Additives in the plastic and contaminants that become concentrated in microplastic can be absorbed by fish and affect them.
Tilsetningsstoffer i plast og miljøgifter som er samlet i mikroplast kan tas opp i fisken og påvirke den.
They can also be transferred onwards through the food chain or to the next generation of fish.
De kan også overføres videre gjennom næringskjeden eller til neste generasjon fisk.
The project is to study how environmental contaminants accumulate in such fragments of microplastic at several locations selected by scientists along the coast of Norway.
I prosjektet skal det studeres hvordan miljøgifter akkumuleres i slike mikroplastbiter ved flere steder forskerne har valgt ut langs kysten av Norge.
The scientists are subsequently to investigate what happens to the ecosystem of Atlantic cod when the fish are exposed to these microplastic particles.
Deretter skal forskerne undersøke hva som skjer med økosystemet til atlantisk torsk når fisken utsettes for disse mikroplastpartiklene.
“We plan to study how environmental contaminants in the microplastic are transferred into the food chain, from plankton to cod larvae, the long-term effects of transfer from broodstock to cod larvae, and the physiological effects at the level of individuals,” says scientist André Sture Bogevik of Nofima, who leads the project.
– Vi skal gjennomføre studier av hvordan miljøgifter i mikroplast overføres i næringskjeden, fra plankton til torskelarver, langtidseffekter ved overføring fra stamfisk til torskelarver og studier av fysiologiske effekter på individnivå, sier forsker og prosjektkoordinator André Sture Bogevik i Nofima.
The project is financed by the Research Council of Norway and has been given the name “PlastiCod – Digestion and maternal/paternal transfer of microplastic contaminants in Atlantic cod (Gadus morhua) food web”.
Prosjektet er finansiert av Norges forskningsråd og har fått navnet PlastiCod – Digestion and maternal/paternal transfer of microplastic contaminants in Atlantic cod (Gadus morhua) food web.
A start-up meeting for the project was held in January at Nofima in Tromsø.
I slutten av januar var det oppstartsmøte for prosjektet ved Nofima i Tromsø.
The participatants included partners from Bellona and the universities of Bergen, Århus in Denmark and Wageningen in the Netherlands.
Deltakere var partnere fra Bellona og universitetene i Bergen, Århus i Danmark og Wageningen i Nederland.
The scientists also visited Nofima’s Centre for Marine Aquaculture at Kvaløya, where much of the activity in the project is to take place.
Forskerne besøkte også Nofimas Senter for marin akvakultur på Kvaløya, der mye av aktiviteten i prosjektet skal foregå.
The results of the project will be used to develop models that simulate the absorption of environmental contaminants into microplastic, and how they influence individuals, populations and the food chain in the marine ecosystem.
Resultatene fra prosjektet vil bli brukt for å utvikle modeller for å simulere opptak av miljøgifter til mikroplast, og hvordan de påvirker individer, populasjoner og næringskjeden i det marine økosystemet.
cod environment plastic
miljø økosystem plast torsk
Researchers are now going to study such agreements to see how they affect the competitiveness of Norwegian salmon.
Nå skal forskere undersøke avtalene for å se hvordan disse påvirker konkurransesituasjonen for norsk laks.
Norwegian seafood is in demand all over the world, but meets trade barriers on a number of markets in the form of duties, taxes and widely varying documentation requirements.
Norsk sjømat er etterspurt over hele verden, men sjømaten møter handelshindringer i en rekke markeder, i form av blant annet toll, avgifter, og ulike dokumentasjonskrav.
Trade is regulated by the WTO, but states can also decide on more beneficial terms through free trade agreements between certain trading partners.
Handelen reguleres av WTO, men i tillegg kan land bli enige om gunstigere betingelser gjennom frihandelsavtaler mellom utvalgte handelspartnere.
Several of our most important competitors have such agreements with our common customers, meaning major challenges for us.
Flere av våre viktigste konkurrenter har slike avtaler med våre felles kunder, og det er en stor utfordring at de ligger foran oss i løypa.
Norway has no agreements with six of the biggest economies in the world.
Norge mangler avtaler med seks av de ti største økonomiene i verden.
Researchers from Nofima and the Nord University’s Business School will now study the free trade agreements for Norway, Chile and Scotland, to assess what they mean for market access for Norwegian salmon.
Forskere fra Nofima og Handelshøyskolen, Nord Universitet skal nå undersøke frihandelsavtalene til Norge, Chile og Skottland og vurdere hva avtalene betyr for markedsadgangen til norsk laks.
“Norway is a small nation, and EFTA, the organisation we negotiate through, is not the most attractive partner for free trade agreements.
– Norge er et lite land, og EFTA, som vi forhandler gjennom, er ikke den mest attraktive partneren for frihandelsavtaler.
The geopolitical situation means that we are not first in the queue when it comes to negotiating such agreements.
Den geopolitiske situasjonen gjør at vi ikke står først i køen for å forhandle slike avtaler.
But EFTA tries its best to reduce the competitive disadvantages,” says Christel Elvestad from the Business School.
Men EFTA forsøker etter beste evne å redusere konkurranseulempene, sier Christel Elvestad fra Handelshøyskolen, Nord Universitet.
In recent years, a number of other large agreements have been negotiated which Norway is not party to, such as TTIP (between the USA and EU) and TPP (between the USA and a number of Asian countries).
De senere årene er det også fremforhandlet mange store avtaler som Norge ikke er en del av, slik som TTIP (mellom USA og EU) og TPP (mellom USA og en rekke asiatiske land).
Such agreements are wide-ranging and seafood is just one of many elements.
Frihandelsavtalene er omfattende, og sjømat er bare ett av mange elementer.
The researchers say that a lot of Norwegians forget that such agreements concern many other sectors than consumer goods and seafood, and that they have to be attractive for all the parties involved.
Mange i Norge glemmer at slike avtaler handler om mange flere sektorer enn bare varehandel og sjømat, og at avtalen må være attraktiv for begge parter, sier forskerne.
But even though free trade agreements are a problem for Norway, there is a bright side.
Men selv om frihandelsavtalene er utfordrende for Norge, finnes det også lyspunkter.
“We have had a free trade agreement with Turkey for some years which is being renegotiated right now.
– Vi har blant annet lenge hatt en frihandelsavtale med Tyrkia, som reforhandles nå.
Turkey is a fast-growing salmon market,” says Nofima Project Manager, Ingrid Kvalvik.
Tyrkia er et laksemarked i stor vekst, sier prosjektleder fra Nofima, Ingrid Kvalvik.
The project is financed by the Norwegian Seafood Research Fund and the results will be ready by the end of April 2016.
Prosjektet er finansiert av Fiskeri- og havbruksnæringens forskningsfond, og resultatene skal foreligge i slutten av april 2016.
The project attempting to answer this question is a collaboration between IRIS-UiS Centre for Innovation Research in Stavanger, Sintef and Nofima.
Prosjektet som skal gi svar på det, er et samarbeid mellom IRIS-UiS Senter for innovasjonsforskning i Stavanger, Sintef og Nofima.
Last week the project kicked off at Nofima in Tromsø.
Denne uka gikk startskuddet hos Nofima i Tromsø.
The project is headed by Professor Ragnar Tveterås.
Prosjektet ledes av professor Ragnar Tveterås.
He also headed the Tveterås committee, which presented the much-discussed seafood industry report in 2014.
Han ledet også Tveteråsutvalget, som i desember 2014 la fram den mye omtale sjømatindustrimeldingen.
Significant funds are spent on marine R&D.
Det brukes store penger på marin forskning og utvikling.
Approximately NOK 3.5 billion is invested in marine R&D in Norway every year.
Årlig investeres det cirka 3,5 milliarder kroner i marin FoU i Norge.
Such an extensive use of resources means that the marine sector and society demand that marine R&D investments provide significant returns in the form of increased value creation.
En slik omfattende ressursbruk betyr at marin sektor og samfunnet må kreve at marine FoU-investeringer gir høy avkastning i form av økt verdiskapning.
“The project will present proposals for the design of R&D projects from ordering, via implementation, delivery and to the dissemination of knowledge.
«Prosjektet skal gi forslag til utforming av FoU-prosjekter fra bestilling, via gjennomføring, leveranse og til formidling av kunnskap.
The project will also result in new knowledge on to which extent and in which ways public research and innovation funds trigger corresponding private funds, and what it takes to trigger such funds.
Prosjektet skal også gi ny kunnskap om i hvilken grad og på hvilke måter offentlige forsknings- og innovasjonsmidler utløser tilsvarende private midler og hva som skal til for å utløse slike midler.
The project will also propose measures that can enhance the businesses’ innovation capabilities by strengthening their knowledge base and networks,” says Ragnar Tveterås.
Og prosjektet skal gi forslag til tiltak som kan øke bedriftenes innovasjonsevne gjennom styrking av deres kunnskapsbase og –nettverk», sier Ragnar Tveterås.
The project will last for two years – until the end of 2017.
Prosjektet skal vare i to år – til utgangen av 2017.
This week, in Tromsø, work started on developing specific plans for implementing research on research and innovation.
I Tromsø denne uka, startet arbeidet med å legge konkrete planer for gjennomføring av forskningen på forskning og innovasjon.
The project will conduct systematic analyses of research and innovation processes and the players involved in these.
Prosjektet skal foreta systematiske analyser av forsknings- og innovasjonsprosesser, og aktørene som er involvert i disse.
It includes a critical study of the R&D institutions and universities that are to provide new research-based knowledge on the basis of the substantial funding they receive.
Det omfatter en kritisk studie av FoU-instituttene og universitetene som skal gi ny forskningsbasert kunnskap basert på den betydelige finansieringen de får.
However, the study will also include the businesses.
Kartleggingen skal imidlertid også omfatte bedriftene.
«Among other things, we will interview 40 businesses on their challenges related to R&D projects, and this autumn we will organize arenas where findings are presented to the businesses and discussed with them with an aim to identify measures that can result in better returns on the R&D funds,” Tveterås says.
«Vi skal blant annet ut og intervjue 40 bedrifter om deres utfordringer knyttet til FoU prosjekter, og i høst skal vi arrangere arenaer hvor funn presenteres for bedriftene og drøftes med dem med mål om å finne grep som kan gjøre at vi får mer avkastning av FoU midlene», sier Tveterås.
6.
FoU innovasjon
February 2016 Anne-May Johansen
30. januar 2016 Anne-May Johansen
This means that there are large volumes of it in Norwegian aquaculture.
Dermed kan det bli store mengder av den i norsk oppdrettsnæring.
Now the task is to find new ways of using the little working fish.
Nå gjelder det å finne nye anvendelsesmuligheter for den lille arbeidsfisken.
The roe, which has given the characteristic turquoise-blue fish its Norwegian name (rognkjeks), is considered a delicacy.
Rogna, som har gitt den karakteristiske turkisblå fisken sitt navn, er for delikatesse å regne.
The actual fish, however, is quite unlike all other fish in Norwegian waters.
Selve fisken rognkjeks er imidlertid nokså ulik alle andre fisker i norske farvann.
For this reason it has never become a part of the Norwegian diet.
Den har derfor aldri fått innpass på norske middagsbord.
But could there be other markets for lumpfish?
Men kan det være andre markeder for rognkjeks?
This is what food research institute Nofima and salmon producer Lerøy Aurora will attempt to find out in the project “From louse-eater to the dinner plate.”
Det er det matforskningsinstituttet Nofima og lakseprodusenten Lerøy Aurora gjennom prosjektet «Fra lusespiser til middagsmat» skal forsøke å finne ut av.
Now all eyes are on Asia.
Nå vendes blikket mot Asia.
The project has been funded with NOK 300,000 from the Troms county council and NOK 250,000 from the Regional Research Fund North.
Prosjektet er finansiert med 300.000 kroner fra fylkesrådet i Troms og 250.000 kroner fra Regionale forskningsfond nord.
Full featured protein Source
Fullverdig proteinkilde
Lumpfish are released into salmon pens when they weigh 20 grams.
Rognkjeksen slippes i dag i fiskemerdene fra den er cirka 20 gram stor.
When they reach around half a kilo, their task as louse eaters is usually done.
Når rundt halvkiloet er nådd, er dens misjon som lusespiser som regel over.
And currently there is no use for the fish.
Og da er det i dag ikke noen anvendelse for fisken.
– They are usually ground up into animal feed.
Det vanlige er at rognkjeks kvernes opp til dyrefôr.
“It’s not right that a valuable source of protein should be ground into animal feed,” says researcher Bjørg Helen Nøstvold with Nofima.
– Det er for galt at en fullverdig proteinkilde skal gå i kverna til dyrefôr, sier forsker Bjørg Helen Nøstvold i Nofima.
She mentions that the salmon industry has worked hard to combat sea lice, and that lumpfish have proven to be a promising lice deterrent, and that one may reach 100,000 tons of farmed lumpfish for the aquaculture industry per year.
Hun viser til at laksenæringa har jobba knallhardt for å komme luseplagen til livs, og at rognkjeksen har vist seg å lovende som lusebekjemper, at man fort kan komme opp i 100.000 tonn rognkjeks oppdrettet til oppdrettsnæringa per år.
The cost of farming lumpfish is already covered.
– Kostnadene med oppdrett av rognkjeks er allerede tatt.
If we can find new markets for the fish once it has completed its mission in the salmon pens, this would be a win-win situation in several ways: “Income to the industry and a solution to an ethical problem,” the Nofima researcher points out.
Klarer vi å finne nye markeder for fisken etter at den har utført sin gjerning i laksemerdene, vil det blir en vinn-situasjon på flere måter: Inntekt til næringa og løsning på et etisk problem, påpeker Nofima-forskeren.
“Now work is starting on assessing what is available in terms of expert data and whether any markets consume this species.
Nå starter arbeidet med å kartlegge hva som finnes av ekspertdata og om det finnes konsum av denne arten på noen markeder.
– Based on studies of available secondary information, we will select a market and travel there to investigate further.
– Ut fra å studere det som finnes av tilgjengelig sekundærinformasjon, vil vi velge et marked, og reise dit for å gjøre nærmere undersøkelser.
Who are the buyers, how can the fish be used?
Hva finnes av kjøpere, hvordan kan fisken anvendes?
What kind of prices are likely, and so on?
Hva slags prisleie opereres det i, og så videre.
We do for example know that small quantities of wild-caught lumpfish have been exported from Iceland.
Vi vet for eksempel at det har vært eksportert små kvanta villfanget rognkjeks fra Island.
We also know that businesses have worked on establishing a market in South Korea, but we don’t know how they have fared,” Nøstvold says.
Vi vet også at bedrifter har jobbet med å skaffe seg et marked i Sør-Korea, men vi vet ikke hvordan det har gått, sier Nøstvold.
International cuisine
Internasjonalt kjøkken
However, before any new markets are approached, the Nofima researchers want to get to know the fish better.
Før nye markeder eventuelt inntas, vil imidlertid Nofima-forskerne lære fisken bedre å kjenne.
“Lumpfish have thick skin and a lot of cartilage and bones, so those who prefer fillets and loins will probably steer clear of it.
Rognkjeksen har tykt skinn og mye brusk og bein, så de som fortrekker rene fileter og fiskeloins, vil nok ikke fatte interesse for fisken.
– However, Asian cuisine uses seafood in different ways than we are accustomed to.
– Men det asiatiske kjøkken bruker råvarer på en annen måte enn vi er vant med.
Could they find a use for lumpfish?
Kan de finne anvendelse for rognkjeks?
Tromsø has a rich variety of international cuisine.
Tromsø har et rikt internasjonalt kjøkken.
We will therefore ask the city’s international chefs to help find uses for lumpfish as food for humans,” Bjørg Helen Nøstvold says.
Vi har derfor tenkt å be byens internasjonale kokker om hjelp til å finne anvendelse for rognkjeks som menneskemat, sier Bjørg Helen Nøstvold.
Consumer and marketing research Fish health
Fiskehelse Forbruker og marked
Scientists have now compiled a manual for fish farmers and other interested stakeholders on what indicators to use to assess farmed salmon welfare.
Forskere har nå laget en håndbok som gir oppdrettere og andre forskningsbaserte råd om hvordan de kan vurdere om oppdrettslaks har det bra eller ei.
A recent research project called FISHWELL has published a 305 page manual on how to assess the welfare of farmed salmon in different production systems and husbandry practices.
Forskningsprosjektet som har resultert i den 305 sider lange håndboka, er et samarbeid mellom matforskningsinstituttet Nofima, Havforskningsinstituttet, Veterinærinstituttet, Nord Universitetet i Bodø og Universitetet i Stirling i Storbritannia.
“The goals of the project are to provide the user with correct fit-for-purpose tools for measuring fish welfare, based upon sound science.
Prosjektet, som heter FISHWELL, er finansiert av Fiskeri- og havbruksnæringens forskningsfond med nær sju millioner kroner.
Thorough scientific review
Grundig vitenskapelig gjennomgang
“About 100 different indicators were assessed, and of these about 40 operational and laboratory-based indicators remain.
– Målet var å lage et vitenskapelig basert verktøy for å måle og dokumentere laksens velferd.
Each of these was then assessed in relation to different production systems and processing procedures,” says Associate Professor Martin Iversen at Nord University in Bodø.
– Om lag 100 ulike indikatorer ble vurdert, av disse satt man igjen med om lag 40 operasjonelle og laboratorie-baserte indikatorer.