natgillin/translations-raw huggingface dataset:
He concentrates on purchasing cod from other live storage fishing boats.
Han satser på kjøp fra andre levendefiskaktører.
The company is planning its own sea cage to have a buffer of live cod.
Det planlegges egen merd for å ha en buffer av levende torsk.
The focus now is on transferring the live captured cod from the hectic cod fishery before Easter to sea cages until the climate sets a deadline in April/May for hanging out cod to dry.
Akkurat nå gjelder det å få lagret levendetorsk fra den travle torskeinnspurten før påske, til klimaet setter siste frist for henging til tørrfisk i april/mai.
“Bonus quotas are currently given to those who catch fish and keep them in their own sea cages.
– Bonuskvoter gis i dag til de som fisker og lagrer i egen merd.
I believe a bonus should also be given to those who supply live cod, for instance a 10 percent increase in quotas.
Jeg mener det også bør gis bonus til de som leverer levende direkte, for eksempel 10 prosent økt kvote.
It is important to attract as many as possible and in this way contribute to raising the quality of Norwegian white fish to the markets,” says Haug.
Det er viktig å få flest mulig med, og dermed bidra til å løfte kvaliteten på norsk hvitfisk til markedene, sier Haug.
Quality going in wrong direction
Gal vei med kvaliteten
This is a point of view shared by collaboration partner Halvor Hansen of Halvors Tradisjonsfisk.
Dette er et synspunkt samarbeidspartner Halvor Hansen i Halvors Tradisjonsfisk deler.
Step by step his company has reached an annual turnover of more than NOK 6 million.
Steg for steg har hans bedrift kommet opp i en omsetning på over seks millioner kroner per år.
He has now gone that whole way from supplying high quality to the domestic market to soaking quality stockfish and exporting it to Italy, where the response has been extremely positive.
Nå har han tatt skrittet fra å levere høy kvalitet til hjemmemarkedet, til å bløyte ut kvalitetstørrfisk og eksportere den til Italia hvor responsen er svært god.
“This year we have experienced record quantities of cod that were to be landed within a short space of time.
– I år har vi opplevd rekordmye torsk som skulle på land på kort tid.
This coincided with a crisis in the markets and bait in the cod.
Dette falt sammen med krise i markedene og åte i torsken.
In times of crisis we should pay extremely close attention to quality but this year has been opposite.
I krisetider skulle vi være ekstremt nøye med kvaliteten, men i år har det vært motsatt.
We still have a long way to go,” says Hansen.
Vi har fortsatt en lang vei å gå, sier Halvor Hansen.
Danish seines and fish pots
Snurrevad og teiner
Coastal fishing boat owner André Reinholdtsen has supplied six tonnes of the cod that will now be tested in the markets Halvor Hansen is targeting, including Italy.
Kystbåtreder André Reinholdtsen har levert seks tonn av torsken som nå skal testes ut i de markedene Halvor Hansen sikter mot, blant annet Italia.
At present he is participating in the spring cod fishery in Finnmark with his combined Danish seine and well boat “Kloegga” (23 m).
I øyeblikket deltar han i vårtorskefisket i Finnmark med sin kombinerte snurrevad- og brønnbåt «Kloegga» (23 meter).
He is limiting his Danish seine catch to 6-8 tonnes in order to treat the cod as gently as possible on the way up from the seabed to the tanks on board the boat and then to capture-based aquaculture in a leased sea cage in Tufjord.
Han begrenser sine snurrevadhal til 6-8 tonn for å gi torsken skånsom behandling på veien opp fra bunnen til tankene om bord og deretter lagring i lånt merd i Tufjord.
“In collaboration with the Institute of Marine Research, we carried out an extremely successful trial in the spring involving the use of fish pots.
– I samarbeid med Havforskningsinstituttet gjorde vi i vår svært vellykkede forsøk med havteiner.
The cod receives extremely gentle handling in the pots.
I teinene får torsken svært skånsom behandling.
It is not hauled up rapidly and can recuperate during the entire process.
Den hales ikke så raskt opp og får restituert seg under hele prosessen.
We achieved an average catch of 70 kg per pot.
Vi oppnådde en snittfangst på 70 kilo per teine.
It may be possible to increase the catch to 100 kg.
Fangsten kan muligens økes til 100 kilo.
In comparison with the long-line catch, we used about half the amount of bait for the same quantum.
Sammenlignet med linefangstene brukte vi omtrent halvparten av agnmengden på samme kvantum.
We also avoid our own expenses,” says Reinholdtsen.
Vi slipper også unna egneutgiftene, sier Reinholdtsen.
He believes boats as small as 30-35 foot will be able to fish for live cod using fish pots as an alternative to longlines or nets.
Han mener båter ned til 30-35 fot vil kunne fiske levendetorsk med havteiner som alternativ til line eller garn.
“The use of pots will be able to make a significant contribution to the quantity of live stored quality cod.”
– Bruk av teiner vil kunne bidra vesentlig til kvantumet levendelagret kvalitetstorsk, sier han.
Opting for hybrid
Satser hybrid
He is collaborating with SINTEF on the building of a 50 foot boat for hybrid operation for fishing with pots and autoline in coastal waters.
Sjøl har han et samarbeid med Sintef om bygging av en 50-foting med hybrid-drift for fiske med teiner og autoline i nære farvann.
“In the main it involves live storage, but we need autoline in order to take by-catch species and be able to operate in a profitable manner when the conditions are not suitable for pots.
– Det handler i hovedsak om levendefangst, men autoline må vi ha for å ta bifangstarter og kunne drive lønnsomt når det ikke er forhold for teiner.
I have a strong belief that capture-based aquaculture will strengthen the Norwegian fishing industry.
Jeg har stor tro på at levendefangst og lagring skal styrke norsk fiskerinæring.
But this is reliant on work involving the product in the markets.
Men det avhenger av at det jobbes med produktet i markedene.
In order to be able to justify the additional costs of capture-based aquaculture, the price to the fisherman must be NOK 5 plus for live fish,” says Reinholdtsen.
For å kunne forsvare merkostnadene ved levendelagring må prisen til fisker være fem kroner pluss for levendefisk, sier André Reinholdtsen.
This can reduce problems associated with escaped farmed salmon.
Det kan redusere problemet med rømt oppdrettslaks.
Research at Nofima indicates that removal of the adipose fin in farmed salmon can be the easiest and cheapest method.
Forskning ved Nofima indikerer at fjerning av oppdrettslaksens fettfinne kan være den enkleste og minst kostnadskrevende metoden.
A project managed by the food research institute Nofima tested different methods for external marking of farmed salmon, which is necessary for secure identification of escaped farmed salmon.
Et prosjekt i regi av matforskningsinstituttet Nofima har undersøkt forskjellige metoder for ytre merking av oppdrettslaks, noe som er nødvendig for sikker identifisering av rømt oppdrettslaks.
The project assessed the following methods: complete and partial removal of the adipose fin, freeze branding and visible implant elastomer (VIE).
I prosjektet ble helt- eller delvis fjerning av fettfinne, frysemerking og injisering av fargede pastaer i huden vurdert.
A happy salmon without adipose fin
En glad laks uten fettfinne
The marking is performed on anaesthetised fish at a weight of 20 – 50 g.
Merkingen gjøres på bedøvd fisk når den er 20 – 50 gram.
There is nothing to indicate that the fish have a negative reaction to the adipose fin removal.
Ingen ting tyder på at fisken har noe negativ reaksjon på klippingen.
“There is reason to believe that this is no different to the tagging of animals, which has been common for a long time,” says Senior Scientist Atle Mortensen.
– Det er grunn til å tro at dette ikke er forskjellig fra merking av husdyr, noe som har vært vanlig i lengre tid, sier seniorforsker Atle Mortensen.
None of the marking methods that were tested had any impact on growth or survival in comparison with the unmarked control fish, and all the marks were clearly visible four months after the date of marking.
Ingen av merkemetodene medførte endringer i vekst eller overlevelse sammenliknet med umerket kontrollfisk, og alle merkene var godt synlige fire måneder etter merking.
However, after a period of 10 months the freeze branding had completely disappeared and the VIE marking was difficult to read.
Det viste seg imidlertid at frysemerkene var helt borte, og pastamerkene vanskelig å lese ti måneder etter merking.
It is common that damaged or removed tissue is regenerated or, in other words, grows again.
Det er vanlig at skadet eller fjernet vev regenereres – altså vokser ut igjen.
“With partial removal of the adipose fin, we observed partial regeneration in half of the marked fish, but with complete removal of the adipose fin regeneration was not a problem and the marking was clearly visible for the duration of the trial,” says Mortensen.
– Ved delvis fjerning av fettfinne så man delvis regenerering hos halvparten av de merkede fiskene, men ved fullstendig fjerning av fettfinnen var regenerering ikke noe problem og merkingen var meget tydelig så lenge forsøket varte, forteller Mortensen.
Meets requirements of Animal Welfare Act
Dyrevelferdsloven overholdes
Around 200 million salmon smolts are transferred to sea cages in Norway on an annual basis.
Det settes årlig ut mer enn 200 millioner laksesmolt i Norge.
It would be a formidable job to mark all of these, and the marking must be performed in accordance with current regulations and the Animal Welfare Act.
Det er en formidabel oppgave å merke alle disse, og merkingen må gjøres i samsvar med gjeldende forskrifter og dyrevelferdsloven.
All salmon transferred to sea cages from hatcheries in Canada and USA have had their adipose fin removed.
All laks som settes ut fra klekkerier i Canada og USA er fettfinneklippet.
The adipose fin removal may be performed manually or mechanically.
Fettfinneklippingen kan gjøres både manuelt og maskinelt.
The Norwegian Food Safety Authority recommends that such marking should occur in conjunction with vaccination to avoid unnecessary strain – on both fish and people.
Mattilsynet anbefaler at eventuell merking bør skje samtidig med vaksinering for å unngå unødig belastning – både for fisk og mennesker.
“Automatic adipose fin removal is possible, but this cannot currently be combined with vaccination,” says Mortensen.
– Det er i dag mulig med automatisk fettfinneklipping, men dette kan ikke kombineres med vaksinering.
“The best option therefore would be fitting vaccination machines with equipment for automatic marking.
Det er derfor mest aktuelt å utstyre vaksineringsmaskiner med utstyr for automatisk merking.
Even though there is major uncertainty surrounding the costs, everything indicates that adipose fin removal is the cheapest and most efficient tagging method.”
Selv om det er stor usikkerhet rundt kostnader, tyder alt på at finneklipping er den billigste og mest effektive merkemetoden, sier seniorforskeren.
Who do the markets say?
Hva sier markedene?
Tor Andreas Samuelsen
Tor Andreas Samuelsen
Senior Scientist Phone: +47 950 35 304 tor.a.samuelsen@nofima.no
Seniorforsker Tlf.: +47 950 35 304 tor.a.samuelsen@nofima.no
Odd Helge Romarheim
Odd Helge Romarheim
Feed Technology Manager, Scientist Phone: +47 917 23 867 Odd.H.Romarheim@nofima.no
Leder/ Forsker Fôrteknolog Tlf.: +47 917 23 867 Odd.H.Romarheim@nofima.no
Nofima’s Feed Technology Centre in Bergen has acquired a new vacuum coater in order to be able to deliver even more precise research on fish feed.
Nofimas fôrteknologisenter i Bergen har anskaffet en ny vacuumcoater for å kunne levere enda mer presis forskning på fiskefôr.
This coater was made on commission from Senior Scientist Tor Andreas Samuelsen in Bergen and took six months to deliver.
Denne coateren ble laget på bestilling fra seniorforsker Tor Andreas Samuelsen i Bergen og tok seks måneder å levere.
“This machine has been on our wish list here in Bergen for a long time.
– Denne maskinen har stått på ønskelisten lenge her i Bergen.
It provides a completely new degree of precision in production of experimental feed, and it is very important since the focus on alternative oils in the feed is increasing,” says Odd Helge Romarheim, Manager of the Feed Technology Centre.
Den gir en helt ny grad av nøyaktighet i produksjonen av forsøksfôr, og det er veldig viktig ettersom fokuset på alternative oljer i fôret øker, sier Odd Helge Romarheim, leder ved fôrteknologisenteret.
A vacuum coater is used primarily to add various feed oils to pellets, but may also be used to add enzymes or other nutrients that are soluble in oil or water.
En vacuumcoater brukes primært til å tilsette ulike fôroljer til pellets, men kan også brukes for å tilsette enzymer eller andre næringsstoff som kan løses i olje eller vann.
A feed pellet contains many pores.
En fôrpellet inneholder mange porer.
The vacuum coater extracts the air from the pores then sprays them with the fluid and when the air is readmitted to the coater, the fluid is pressed into the pores of the pellet.
I vacuumcoateren trekkes lufta ut av porene, så sprayes den med væsken og når luften slippes tilbake inn i coateren, presses væsken inn i porene på pelleten.
“We can weigh in feed and oil manually, we have visual control of the entire process and it is quick and easy to clean between each treatment.
– Vi kan veie inn fôr og olje manuelt, vi har visuell kontroll av hele prosessen og det er enkelt og raskt å gjøre rent mellom hver behandling.
These criteria are extremely important when we produce experimental feed and we believe that this machine will contribute to Nofima maintaining its position as a leading supplier of experimental fish feeds,” concludes Romarheim.
Disse kriteriene er svært viktig når vi lager forsøksfôr og vi mener at denne maskinen bidrar til at Nofima opprettholder sin posisjon som ledende leverandør av forsøksfôr til fisk, avslutter Romarheim.
Infection from Campylobacter jejuni bacteria is far more common, however, and is the commonest cause of bacterial diarrhoea in western countries.
Smitte fra bakterien Campylobacter jejuni er imidlertid langt vanligere, og den viktigste årsaken til bakteriell diaré i vestlige land.
Birgitte Moen
Birgitte Moen
Scientist Phone: +47 64 97 01 19 birgitte.moen@nofima.no
Forsker Tlf.: +47 64 97 01 19 birgitte.moen@nofima.no
The bacteria are found in the chicken intestine and can be transferred to the meat during slaughtering.
Bakterien finnes i kyllingtarmen og kan overføres til kjøttet ved slakting.
It does not make the chicken’s health worse, but it is a major problem for the poultry industry and represents a potential risk to public health, since the bacteria survives well in non-processed poultry products.
Den gir ikke kyllingen dårligere helse, men er et stort problem for fjørfeindustrien og utgjør en potensiell fare for folkehelsen siden bakterien overlever bra i ikke-prosesserte fjørfeprodukter.
Researchers into food safety have now investigated whether feed could make chickens more resistant to Campylobacter jejuni (C. jejuni).
Forskere på mattrygghet har nå undersøkt hvorvidt fôret kan gjøre kyllingen mer motstandsdyktig mot Campylobacter jejuni (C.jejuni).
More coarsely ground feed, the addition of certain organic acids and feeding at certain specified times all appear to reduce the risk of infection.
Både mer grovmalt fôr, tilsetning av visse organiske syrer og det å få fôret til bestemte tider viser seg å redusere smitterisikoen.
“Once C. jejuni comes into a chicken house, it spreads to the entire flock in a matter of days.
– Hvis C. jejuni først har kommet inn i kyllinghuset sprer den seg til hele flokken i løpet av få dager.
Strict hygiene barriers in the traffic of people and equipment are an important tool, but we also need strategies for reducing or eliminating the bacteria from the chickens once they have been infected,” says Research Scientist Birgitte Moen at the food research institute Nofima.
Strenge hygienebarrierer med tanke på person- og utstyrstrafikk er et viktig virkemiddel, men vi trenger også strategier for å redusere eller eliminere denne bakterien fra kyllingen når de først har blitt smittet, sier forsker Birgitte Moen i matforskningsinstituttet Nofima.
Using the chicken’s own barriers Chickens have several natural barriers against pathogenic bacteria in the upper part of their digestive tracts.
Benytter kyllingens egne barrierer I den øvre delen av fordøyelseskanalen har kyllingen flere naturlige barrierer mot sykdomsfremkallende bakterier.
Here we find the crop, with its lactic acid bacteria, and gizzard, which performs the chewing function.
Her finnes kroa med sine melkesyrebakterier og kråsen (muskelmage) der tyggefunksjonen sitter.
Because chickens have no teeth, the feed goes straight through the oesophagus and into the crop, where it is temporarily held and moistened.
Fordi kylling ikke har tenner går fôret helt gjennom spiserøret og videre til kroa, som fungerer som mellomlager og bløtgjøringsplass.
The feed is then “chewed” down to a suitable size in the gizzard.
I kråsen «tygges» maten til passende størrelse.
Chickens that eat whole grains get a larger and more well-developed crop, which gives better protection against bacterial infection.
Kylling som spiser helt korn, får en større og mer velutviklet krås, som beskytter bedre mot bakteriesmitte.
“We have tested various methods to see how the functions of the crop and gizzard can best be utilised, so that fewer pathogenic bacteria reach the intestine,” says Birgitte Moen.
– Vi har testet ut ulike metoder for å se hvordan funksjonene til kroa og kråsen kan utnyttes best mulig, slik at færre sykdomsfremkallende bakterier når ned til tarmene, sier Birgitte Moen.
The barrier function of the crop can be improved by adding organic acids to the feed and by mealtime feeding.
Kroas barrierefunksjon kan forbedres ved å tilsette organiske syrer i fôret og ved måltidsfôring.
By mealtime feeding, we mean that the chickens have access to feed at specific times during the day, instead of continuous access.
Måltidsfôring vil si at kyllingene har tilgang på fôr til bestemte tider på døgnet, i stedet for konstant tilgang.
The gizzard does a better job as a barrier when the feed has a coarse structure.
Kråsen gjør en bedre jobb som barriere når fôret har grov struktur.
Necessary to combine organic acids Sorbic acid, together with some of its salts (especially potassium sorbate), is one of the most widely-used antimicrobial substances for the preservation of food.
Nødvendig å kombinere organiske syrer Sorbinsyre, og noen av dets salter (spesielt kaliumsorbat), er blant de mest brukte antimikrobielle stoffene ved konservering av mat.
Formic acid has previously displayed a high bactericidal effect on C. jejuni in laboratory trials.
Maursyre har tidligere vist høy bakteriedrepende effekt på C. jejuni i laboratorieforsøk.
“Our trials have shown that when both these organic acids, formic acid and potassium sorbate, are added to the feed, the incidence of C. jejuni in the chicken intestine is reduced.
– Våre forsøk viser at når fôret tilsettes begge de organiske syrene maursyre og kaliumsorbat reduseres i forekomsten av C. jejuni i tarmen hos kylling.
It is the combination that gives a very positive effect.
Det er kombinasjonen som gir en veldig positiv effekt.
Adding only one of the acids has very little effect,” says Birgitte Moen.
Tilsetning av kun én av syrene har svært liten effekt, sier Birgitte Moen.
The project “Reduction of C. jejuni in the food chain by modifying the upper part of the digestive system of chickens for slaughter” is a collaboration between Nofima, the National Veterinary Institute, the Norwegian University of Life Sciences, Nortura and the poultry research centre Animalia Fjørfe.
Prosjektet «Reduksjon av C. jejuni i matkjeden ved modifisering av øvre del av fordøyelsessystemet hos slaktekylling» er et samarbeid mellom Nofima, Veterinærinstituttet (VI), Universitet for miljø- og biovitenskap (UMB), Nortura og Animalia Fjørfe.
The project is financed by the Research Council of Norway, the Foundation for Research Levy on Agricultural Products, research funds from the Agricultural Agreement and Animalia Fjørfe.
Prosjektet er finansiert av Norges forskningsråd, Fondet for forskningsavgift på landbruksprodukter, Forskningsmidler over jordbruksavtalen og Animalia Fjørfe.
How sweet is this apple?
Hvor søtt er eplet?
Being able to answer what is inside a food product without cutting it open or damaging it opens up new market opportunities.
Å gi svar på hva som finnes inni matvarer uten å dele eller skade dem åpner nye markedsmuligheter.
QVision is presented as an example of success in the government’s latest white paper on research “Long lines – knowledge provides opportunities”.
QVisjon er trukket frem som et suksesseksempel i forskningsmeldingen «Lange linjer – kunnskap gir muligheter».
Here is an account of the research, the development work and, not least, the opportunities.
Her følger en redegjørelse for forskningen, utviklingsarbeidet og ikke minst mulighetene.
It is the opportunities, in fact, that have made process analysis for the food industry a focus area for TOMRA Sorting Solutions.
Det er nettopp mulighetene som har gjort prosessanalyse for matindustrien til et satsingsområde for TOMRA Sorting Solutions.
Success demands advanced measurement techniques, and with the assistance of the research institutes Nofima and Sintef, TOMRA Sorting Solutions has developed a measuring instrument called QVision.
For å lykkes, kreves avansert måleteknikk, og med hjelp fra forskningsinstituttene Nofima og Sintef har TOMRA Sorting Solutions utviklet måleinstrumentet QVision.
“The expertise of the research institutes Nofima and Sintef has been central to the development phase.
– Kompetansen hos forskningsinstituttene Nofima og Sintef har vært sentral i utviklingsfasen.
They have expertise in areas where we do not.
De har spisskompetanse på områder der vi selv ikke har det.
While we are experts in spectroscopy and industrialisation, Nofima knows all about the component parts of food and the measurement methods for analysing them and Sintef are experts in optics,” says Geir Stang Hauge, who is responsible for process analysis at TOMRA Sorting Solutions.
Mens vi er ekspertene på spektroskopi og industrialisering, har Nofima spisskompetanse innen bestanddelene i mat og målemetoder for å kunne analysere disse og Sintef innen optikk, sier Geir Stang Hauge, ansvarlig for prosessanalyse i TOMRA Sorting Solutions.
Started as a basic research project, now has a significant technological leadAs long ago as the mid-1990s, Nofima started a basic research project with the aim of developing robust measurement techniques and instruments for use in food production.
Startet som grunnforskningsprosjekt, har nå et solid teknologisk forsprang Allerede på midten av 1990-tallet startet Nofima grunnforskningsprosjekt med mål om å utvikle robuste måleteknikker og instrumenter for bruk i matproduksjon.
Senior Research Scientist Jens Petter Wold, who has led this work right from the beginning, is certain that we are only at the beginning of the commercialisation phase.
Seniorforsker Jens Petter Wold som har ledet arbeidet helt siden starten er sikker på at vi bare er i begynnelsen av kommersialiseringsfasen.
“The market potential is huge.
– Markedspotensialet er stort.
There are many organisations involved in food production that could benefit from the opportunities this technology offers.
Mange aktører innen matproduksjon vil kunne ha nytte av mulighetene teknologien byr på, sier Wold.
Long-term development work is also the key for TOMRA.
Langsiktig utviklingsarbeid er nøkkelen også for TOMRA.
Most people associate TOMRA with reverse vending machines and recycling, and it is precisely the spectrometry technology that is used in sorting waste that creates the starting point for the QVision technology.
De fleste forbinder TOMRA med panteautomater og resirkulering, og det er nettopp spektrometerteknologien brukt i avfallssortering som danner utgangspunktet for QVisions teknologi.