natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Senior Scientist Phone: +47 400 75 077 antje.gonera@nofima.no
Seniorforsker Tlf.: +47 400 75 077 antje.gonera@nofima.no
Social media are already used today to track ideas, but doing this manually is very time-consuming.
Allerede i dag brukes sosiale medier til å spore opp ideer, men det er særdeles tidkrevende å gjøre dette manuelt.
Doctoral student Kasper Christensen at the Norwegian food research institute Nofima decided to investigate whether AI would be able to do this satisfactorily.
Stipendiat Kasper Christensen i matforskningsinstituttet Nofima stilte seg spørsmålet om kunstig intelligens kan gjøre en like god jobb.
He has developed a method which teaches a robot to identify ideas in the comments fields of Facebook and other sites.
Han har utviklet en metode som lærer opp en robot til å identifisere ideer utfra kommentarfelt på for eksempel Facebook.
This has the potential to become an important tool for innovation.
Dette kan bli et viktig verktøy for innovasjon.
“The goal is to achieve more precise product development.
– Målet er mer treffsikker produktutvikling.
Hunting down the next major innovation is incredibly expensive.
Jakten på den neste store innovasjonen er svært kostbar.
A lot of new products fail after market introduction, primarily because many companies have not yet learnt to identify the best ideas from the start,” says Christensen.
Mange nye produkter mislykkes etter markedsintroduksjonen, og det skyldes hovedsakelig at mange bedrifter ennå ikke har lært å identifisere de beste ideene fra starten, sier Kasper Christensen.
Beer used for method testing
Øl brukt til metodetesting
Countless people are enthusiastic and passionate about beer and it is discussed a great deal on social media, which makes it an appropriate theme to test whether a robot can be taught to identify good ideas.
Øl engasjerer mange, også på sosiale medier, derfor er det et passende tema for å teste ut hvorvidt det er mulig å lære en robot å identifisere gode ideer.
Christensen was assisted by two beer experts in cataloguing 200 ideas about beer.
Kasper fikk hjelp av to øleksperter til å kategorisere 200 ideer om øl.
The ideas were selected by the AI, and the experts were required to judge how good the ideas were in terms of innovation, value creation and feasibility.
Ideene var i forkant plukket ut av roboten, og ekspertene skulle bedømme hvor gode ideene var utfra hvorvidt de var nyskapende, verdiskapende og gjennomførbare.
Both experts were impressed by the quality of the ideas.
Begge ekspertene ble imponert over kvaliteten på ideene.
One example of an identified idea was gluten-free beer.
Et eksempel på en idé som ble identifisert var «Glutenfritt øl».
By today’s standards, this does not seem especially innovative, but, in 2004, the situation was quite different.
I dag virker ikke dette spesielt nyskapende, men i 2004 var situasjonen en ganske annen.
Even back then the idea was mentioned in a web community and, as a beer producer, you would have been well-equipped to meet the gluten-free trend had you discovered this idea at such an early stage.
Allerede da ble ideen nevnt i et nettsamfunn, og som ølprodusent hadde du vært godt rustet til å møte glutenfritrenden hvis du hadde fanget opp denne ideen på et så tidlig stadium.
Machine Learning, Big Data and Artificial Intelligence
Machine Learning, Big data og kunstig intelligens
Web communities and social networks can be excellent sources of ideas, but in order to be able to utilise the massive amounts of data sensibly, it must be managed systematically and intelligently.
Nettsamfunn kan være gode kilder til ideer, men for å kunne bruke de enorme datamengdene fornuftig må de behandles systematisk og intelligent.
As part of his doctorate work, Christensen has developed an autonomous idea recognition system.
I sitt doktorgradsarbeid har Kasper utviklet et automatisk idégjenkjenningssystem.
“This is where artificial intelligence comes in.
– Det er her den kunstige intelligensen kommer inn.
I have taught a robot to distinguish ideas in comments in social networks by constantly feeding it new facts, which steadily makes it smarter.
Jeg har lært opp en robot til å skille ut ideer fra kommentartekster i nettsamfunn, ved stadig å fôre den med nye fakta slik at den på en måte blir klokere og klokere.
This is possible because people use specific words and phrases when talking about ideas.
Dette er mulig fordi folk bruker bestemte ord og uttrykk når de snakker om ideer.
And it is these that the robot learns to recognise,” explains Christensen.
Det er disse roboten lærer å gjenkjenne, forteller Kasper Christensen.
He points out that what is considered a good idea is subjective, and can vary considerably from company to company and person to person.
Han påpeker at hva som anses som gode ideer er subjektivt, og kan variere mye fra bedrift til bedrift og fra person til person.
About the doctorate
Om doktorgraden
Kasper Christensen completed his dissertation defence on 26 April 2017 at the Norwegian University of Life Sciences (NMBU).
Kasper Christensen disputerte torsdag 26. april 2017 ved Norges miljø- og biovitenskapelige universitet (NMBU).
His dissertation is titled “The Identification of Ideas in Social Networks” and subtitled “Utilising machine learning and text mining to find ideas in social networks”.
«Identifisering av ideer i nettsamfunn» er tittelen på avhandling, med undertittel «Utnyttelse av maskinlæring og tekstmining til å finne ideer i nettsamfunn».
The research is funded by Norwegian Foundation for Research Levy on Agricultural Products.
Doktorgraden er finansiert av Fondet for forskningsavgift på landbruksprodukter (FFL) og er en del av det strategiske programmet InnoFood.
Christensen’s dissertation committee comprised senior Nofima researchers Tormod Næs and Einar Risvik, as well as Professor Knut Kvall from NMBU (primary supervisor) and Torulf Mollestad from Acando.
Veiledere har vært Nofimas seniorforskere Tormod Næs og Einar Risvik samt professor Knut Kvall ved NMBU (hovedveileder) og Torulf Mollestad ved Acando.
Artificial Intelligence beer big data facebook Machine Learning social media
big data facebook kunstig intelligens maskinlæring øl sosiale medier
However, many people believe that it would be better if Norway took care of this itself.
Likevel mener flere at vi heller burde gjort dette selv.
Scientists have evaluated in a new project the possibility of establishing Norwegian sustainability certification.
I et nytt prosjekt har forskere vurdert mulighetene for å lage en norsk bærekraft-sertifisering.
Bjørg Helen Nøstvold
Bjørg Helen Nøstvold
Scientist Phone: +47 905 34 990 bjorg.nostvold@nofima.no
Forsker Tlf.: +47 905 34 990 bjorg.nostvold@nofima.no
Ingrid Kvalvik
Ingrid Kvalvik
Scientist Phone: +47 990 46 517 ingrid.kvalvik@nofima.no
Forsker Tlf.: +47 990 46 517 ingrid.kvalvik@nofima.no
It has created an ecolabel that producers can use on their products when they have been granted a certificate.
De har laget et miljømerke som produsentene kan bruke på produktene sine når de er sertifisert.
The label “guarantees” that the seafood has been harvested in a sustainable manner, and that the fish has been taken from a sustainable population.
Merkene «garanterer» for at sjømaten er høstet på en bærekraftig måte og at fisken kommer fra bærekraftige bestander.
Some countries, such as Iceland and some regions, such as Alaska, have an additional strategy to document sustainability, and have developed their own certification programmes.
Noen land og regioner, som Island og Alaska, har i tillegg en alternativ strategi for å dokumentere sin bærekraft og utviklet egne nasjonale sertifiseringsprogram.
Iceland has established “Iceland Responsible Fisheries” and Alaska has established “Seafood from Alaska”.
Island har etablert «Iceland Responsible Fisheries» og Alaska har etablert «Seafood from Alaska».
Both of these emphasise the origin of the product, and provide sustainability certification.
Begge fungerer både for å framheve opprinnelsesland og som bærekraftsertifisering.
Accepted by the market
Godtas i markedet
“Our study shows that alternative third-party certification is accepted by the market.
-Vår studie viser at alternative tredjepartsertifiseringer godtas i markedet.
We believe that the establishment of a Norwegian sustainability programme can give new opportunities.
Vi tror etableringen av et nasjonalt bærekraftprogram kan gi nye muligheter.
There may be, however, challenges associated with choosing not to use the MSC system,” says scientist Bjørg Nøstvold from Nofima.
Det kan imidlertid også gi noen utfordringer å velge bort MSC, sier forsker Bjørg Nøstvold i Nofima.
Together with scientist Ingrid Kvalvik, she has been commissioned by the Norwegian Seafood Research Fund (FHF) to evaluate the possibilities for creating a Norwegian sustainability certification.
Hun har sammen med forsker Ingrid Kvalvik vurdert mulighetene for å lage en norsk bærekraftsertifisering på oppdrag fra Fiskeri- og havbruksnæringens forskningsfond (FHF).
The scientists have interviewed producers, supermarket chains and others in Sweden and Great Britain, and they have interviewed environmental organisations and others who work with the certification in the fishing industry.
Forskerne har intervjuet produsenter, supermarkedkjeder og andre i Sverige og Storbritannia, samt miljøorganisasjoner og de som jobber med å sertifisere fiskerier.
They have also carried out a long-term store-based study to discover whether certification influences prices in British supermarkets.
De har også gjennomført en butikkstudie over lang tid for å avdekke om sertifiseringer påvirker prisene i britiske supermarkeder.
“The studies show that sustainability certification is a well-established purchasing criterion both in Sweden and in Great Britain, although most companies also buy non-certified fish.
-Studiene viser at bærekraftsertifisering er et godt etablert kjøpskriterium i Sverige og Storbritannia, selv om de fleste også kjøper ikke-sertifisert fisk.
This confirms, among other things, that it is currently unrealistic to attempt to work without certification in many important markets,” says Nøstvold.
Den viser blant annet at det per i dag er urealistisk å klare seg uten sertifisering i mange viktige markeder, sier Nøstvold.
Attitudes to sustainability certification differ somewhat between the two markets.
Holdningene til bærekraftsertifisering ser ut til å være noe ulik i de to markedene.
KRAV and MSC are common in Sweden, but the “traffic-light” list of the WWF is most significant.
I Sverige er KRAV og MSC vanlig, men størst betydning har WWFs trafikklysliste.
Sweden and Great Britain also differ widely in how sustainable products are labelled.
Det er også stor ulikhet i Sverige og Storbritannia på hvordan man merker bærekraftige produkter.
And in Great Britain, only 21 of the 333 product we investigated had the MSC logo,” says Nøstvold.
Og i Storbritannia var kun 21 av 333 undersøkte produkter merket med MSC-logoen, sier Nøstvold.
National control
Nasjonal kontroll
“The advantage of MSC is that it is internationally recognised and well-established in many of our most important markets.
-Fordelen med MSC er at de er internasjonalt anerkjent og godt etablert i mange av våre viktigste markeder.
A Norwegian national programme would have to repeat everything right from the start.
Med et nytt nasjonalt program må man gjøre alt fra grunnen av.
Time, cost and efficient planning are therefore key concepts when considering whether to establish a national strategy,” says Nøstvold.
Tid, kostnader og god planlegging blir derfor nøkkelord om man skal vurdere å etablere en nasjonal strategi, sier Nøstvold.
The wish to establish national strategy, however, may be sufficiently strong to evaluate its advantages.
Likevel kan ønsket om nasjonal kontroll være sterkt nok til at fordelene ved en nasjonal strategi er verdt å vurdere.
“A national strategy would give greater control of price, partly due to the lower operating costs that arise when it is possible to avoid the use of a consumer-facing logo.
-En nasjonal strategi vil gi større kontroll over pris, blant annet på grunn av lavere driftskostnader fordi man kan klare seg uten forbrukerlogo.
The supermarket chains say that the consumers are not particularly concerned about a logo, and prefer to rely on the decisions taken by the merchant or supermarket.
Supermarkedkjedene sier selv at forbrukerne er lite opptatt av logoen og ønsker å stole på kjøpmannen eller supermarkedet.
And research supports this conclusion.
Dette støttes også av forskning.
Further, while it is true that our investigations have revealed a price premium in British supermarkets for the MSC label, there are no indications that this premium is carried onwards along the chain of value,” says Nøstvold.
Og selv om vår undersøkelse har avdekket en prispremie i britiske supermarkeder på MSC-merket, har vi ingen indikasjoner på at denne prispremien fordeles videre nedover i verdikjeden, sier Nøstvold.
Certified Norwegian fishing companies achieve higher ratings than most others also in the MSC evaluation, without this giving additional advantages in the programme.
Også i MSCs vurdering kommer de norske sertifiserte fiskeriene bedre ut enn de fleste andre, uten at dette gir noen ekstra fordeler i programmet.
“A national strategy would open the possibility of including Norwegian origin and social sustainability in the evaluation.
-En nasjonal strategi gir også muligheter til å inkludere norsk opprinnelse og sosial bærekraft.
Several European companies mention social sustainability as a new aspect, and it appears that the Fairtrade label is also having greater success.
Flere europeiske bedrifter nevner sosial bærekraft som det nye og i tillegg kan det virke som om Fairtrade har økende suksess.
It is easy for the Norwegian industry to demonstrate its security and fair working conditions.
Sikkerhet og gode arbeidsvilkår er noe norsk industri lett kan dokumentere.
It’s not clear whether we can take higher prices, but it is clear that we will gain new customers and improve our image,” says Nøstvold.
Om man oppnår høyere pris er usikkert, men man vil klart vinne en del kunder og et forbedret image, sier Nøstvold.
A long-term project
Tar tid
Experience has shown that it takes time to establish a certification programme, not only to get the programme off the ground, but also to gain acceptance from customers.
All erfaring viser at det tar tid å etablere et program, både før sertifiseringen starter og for å få aksept hos kundene.
Customers and others involved in the market must become familiar with the programme and accept it as a worthy alternative.
Kundene og aktørene i markedet må lære programmet å kjenne og akseptere dette som et fullverdig alternativ.
“It would be a great advantage if the whole of the Norwegian industry were united, or at least a sufficiently large part of the industry to give the programme strength and credibility.
-Det vil være en stor fordel om norsk næring står samlet, eller i hvert fall en stor nok del av næringen til å gi programmet styrke og troverdighet.
We realise that this might be difficult in practice,” says Nøstvold.
I praksis ser vi at dette kan bli vanskelig, sier Nøstvold.
“Iceland and Alaska both use not only their local programme but also the MSC programme.
– Både på Island og i Alaska har man i dag både MSC og et nasjonalt program.
This would, of course, be possible also in Norway, but is rather inefficient, and would increase not only the price of fish but also costs in the industry.
Dette lar seg selvsagt også gjøre i Norge, men er lite hensiktsmessig og er med på å drive opp prisen på fisk og kostnaden for næringa.
We should, therefore, make it our goal to use only the Norwegian programme, even if it will probably be necessary to retain MSC certification during the transition period.
Man bør derfor ha som mål å bare bruke det nasjonale programmet, selv om det mest sannsynlig vil være nødvendig å beholde MSC-sertifiseringen i en mellomperiode.
This is also a good idea since some of those involved may have customers who require the MSC certification, particularly until the Norwegian programme becomes fully accepted,” says Nøstvold.
Dette kan også være praktisk da noen aktører kan møte kunder som krever MSC, særlig før det nasjonale programmet er fullt ut akseptert, sier Nøstvold.
Bjørg Nøstvold has concluded that it is possible to develop a Norwegian sustainability certification programme, if the industry decides that this is what it wants.
Nøstvold konkluderer at det er fult mulig å utvikle et norsk bærekraftsertifiseringsprogram – hvis næringa bestemmer seg for det.
Experience from Iceland and Alaska have shown clearly that alternative third-party certifications can be accepted.
Erfaringene fra Island og Alaska viser tydelig at alternative tredjepartsertifiseringer godtas.
It is possible in this case to learn from their previous experience and to draw advantages from the work they have done in gaining acceptance for national programmes in the market.
Her kan man både lære av de erfaringer de har gjort og høste fordelen av det arbeidet de har lagt ned i å få aksept for nasjonale program i markedet.
Much work will, however, be necessary, and a sufficient fraction of the industry should support the idea before the decision is taken to develop a Norwegian sustainability programme.
Det vil likevel innebære en del arbeid, og en tilstrekkelig del av næringa bør stå bak om man bestemmer seg for å lage et norsk program for bærekraft.
Consumer and marketing research Industrial economics and strategic management
Forbruker og marked
5.
bærekraftsertifisering sertifisering sertifiseringsordning
May 2014 Wilhelm Andreas Solheim
2. mai 2014 Wilhelm Andreas Solheim
Global reserves of phosphorus, however, are limited, and industries that depend on this mineral must increase their use of current sources.
Men de globale reservene av fosfor er begrenset, og fosforavhengige næringer har behov for å øke utnyttelsen av fosfor fra dagens kilder.
An unexploited gold mine of phosphorus for the aquaculture industry is available in filleting waste.
I fiskeavskjær ligger en uforløst gullgruve av fosfor for oppdrettsnæringen.
Sissel Albrektsen
Sissel Albrektsen
The EU has identified a reduced availability of phosphorus as one of the greatest challenges facing Europe in the 21st century.
Nofima har jobbet lenge med å utvikle bioteknologiske løsninger som kan gjøre næringsstoffer i fiskebein mer tilgjengelig for laks.
“It’s difficult to obtain the phosphorus present in herring filleting waste, which has a lower content of bone than other raw materials that we have experience of using.
‒ Det er en krevende prosess å frigjøre fosfor fra sildeavskjær, som er mindre beinrik enn andre råstoff vi har erfaring med.
But we managed it after careful adaptation of a method we use for other marine raw materials to process and acid treat filleting waste.
Men vi fikk det til etter nøye tilpassing av en metode vi bruker på andre marine råvarer til å bearbeide og syrebehandle fiskeavskjær.
As much as 90% of the phosphorus in the herring bones can be obtained using this method.
Hele 90 prosent av fosfor fra sildebeina kan frigjøres med denne metoden.
An excellent source for salmon smolt
Utmerket kilde for laksesmolt
The results for rate of growth, phosphorus digestibility and the amount of phosphorus from the feed that is stored in the fish all show that this is the case.
Dette viser resultatene for både vekst, fosforfordøyelighet og hvor mye fosfor fra fôret som lagres i hel fisk.
Our experiments have also shown that the skeleton develops normally when the fish obtain sufficient phosphorus from the diet, and this is very important to avoid deformities in farmed salmon.”
Forsøkene våre har også vist at skjelettet utvikler seg normalt når det er nok fosfor i fôret, noe som er viktig for å unngå deformiteter i lakseproduksjonen.
Environmental and financial benefits
Bedre for miljøet og lommeboka
Phosphorus is a limited resource and Albrektsen points out that we will have to find more efficient ways of using the resources we have.
Metoden er ennå ikke helt moden for å tas i bruk i industrien, men Nofima er involvert i Forny prosjekt der formålet er kommersialisering av den nye teknologien.
“We have shown that upgrading bone raw material, which has sometimes been seen as hazardous waste from the production of fishmeal, has a large potential and may be enormously beneficial as an ingredient in feed.
‒ Det vi vet er at produksjonsprosessen for syrehydrolyse krever relativt små og enkle omlegginger i en bedrift, og det er relativt små krav til kompetanseheving for å håndtere nye prosesser og produktlinjer.
There are indications that fish bone hydrolysate has further positive properties, such as an ability to improve the digestibility of several other nutrients and to give improved growth.
Investeringsbehovet er moderat, særlig dersom man legger nye produksjonslinjer til et eksisterende fiskemottak eller fiskemelindustri.
We plan to continue to work on this in order to understand fully the potential of the new ingredients.”
Det er primært behov for investeringer ved oppstart, avslutter Albrektsen.
Commercial use
Om fosfor
This knowledge helps the industry to develop new products, markets and strategies, and is used by authorities when dealing with issues of marketing and health policy.
Kunnskapen hjelper industrien med å utvikle nye produkter, markeder og strategier, og brukes av myndighetene i markeds- og helsepolitiske spørsmål.
Sustainability and environmental labelling
Markedsstrategi
Pirjo Honkanen
Pirjo Honkanen
Research Director Phone: +47 915 94 520 pirjo.honkanen@nofima.no
Forskningssjef Tlf.: +47 915 94 520 pirjo.honkanen@nofima.no
Consumer studies
Forbrukerstudier
Consultation in sustainability and environmental labelling
Rådgiving om bærekraft og miljømerking
Market analysis
Markedsanalyser
In-depth knowledge about individual seafood markets
Dybdekunnskap om enkeltmarkeder for sjømat
Market segmentation
Markedssegmentering
Testing of products and concepts
Produkt- og konsepttesting
We carry out research into marketing and markets, with a focus on the seafood industry.
Vi forsker på markedsføring og markeder, særlig innen sjømatindustrien.
Our results help companies draw up efficient marketing strategies, and improve their dialogue with consumers and customers.
Forskningen bidrar til at bedrifter kan lage gode markedsføringsstrategier og forbedre dialogen med forbrukere og kunder.
Consumer behaviour
Atferd hos forbrukere
There are many opportunities for Norwegian seafood in the markets.
Norsk sjømat har mange muligheter i markedene.
In order to exploit these optimally, it is necessary to understand what influences buying decisions taken by consumers and industrial purchasers.
For å utnytte disse best mulig må man forstå hva som påvirker kjøpsbeslutninger hos forbrukere og industrielle kjøpere.
The decision of a consumer to buy fish for dinner may be a planned decision, an impulsive decision, or a habit.
Når en forbruker kjøper fisk til middag, kan det være planlagt, styrt av impuls eller vane.
Nofima uses various approaches to discover how decisions are taken and what influences consumer actions.
Nofima bruker ulike tilnærminger for å finne ut hvordan beslutninger tas og hva som påvirker forbrukernes handlinger.
Many factors play a role: personality, attitudes, advertising, packaging, etc.
Både personlighet, holdninger, reklame, emballasje og mange andre faktorer spiller inn.
Producers can use this knowledge in market segmentation, product development and communication with consumers.
Produsentene bruker kunnskapen i markedssegmentering, produktutvikling og kommunikasjon med forbrukere.
We also carry out research into the food preferences of children, one result of which is a list of recommendations of how to get children to eat more healthy food.
Vi forsker også på barns matpreferanser, som blant annet har resultert i en liste over anbefalinger om hvordan man kan få barn til å spise sunnere.
Behaviour of industrial purchasers, supermarket chains, and the hotel and restaurant industry
Adferd hos industrielle kjøpere, supermarkedskjeder og hotell- og restaurantbransjen