natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The principal objectives of the partnership are to increase awareness that a reduction in salt intake would improve public health, and to work towards reducing the amount of salt in processed food.
Hovedmålet for partnerskapet er å øke bevisstheten om at saltreduksjon gir bedre folkehelse og å redusere mengden salt i bearbeidet mat.
This is to be achieved by increasing knowledge, carrying out research and development, monitoring the levels of salt in food products, improving labelling, and providing information for consumers.
Dette skal gjøres ved kompetanseheving, forskning og utviklingsoppgaver, overvåking av saltinnholdet i matvarer, bedre merking og informasjon til forbrukere.
Gradual transition
Tilvenning
“The reduction in salt must take place gradually such that the consumers become accustomed to a less salty taste, and to prevent them going over to other brands or imported products with higher salt contents.
– Saltreduksjonen må skje suksessivt for å venne forbrukeren til mindre saltsmak og forhindre overgang til andre merker/importprodukter med høyere saltinnhold.
The potential for reduction in different groups of food products differs, since salt is important for taste, physical properties and food safety.
Potensialet for reduksjon for ulike matvaregrupper vil variere, da salt er viktig både for smak, teknologiske egenskaper og mattrygghet.
This is where Nofima is deeply involved, with its research expertise within taste, food safety, raw materials and processing,” says adviser Ida Synnøve Grini of Nofima.
Nofima er her sterkt involvert med sin forskningskompetanse innenfor smak, mattrygghet, råvare og prosess, sier rådgiver Ida Synnøve Grini i Nofima.
During the launch of the partnership, research manager Ragni Ofstad of Nofima contributed a scientific presentation detailing the properties of salt and various challenges.
I forbindelse med lanseringen av partnerskapet bidro forskningssjef Ragni Ofstad i Nofima med et faglig innlegg om saltets egenskaper og ulike utfordringer.
Nofima has participated in several research projects about salt, and has built up its own networks together with the Norwegian Directorate of Health.
Nofima har deltatt i flere forskningsprosjekter om saltreduksjon og også hatt egne nettverk sammen med Helsedirektoratet.
Further, Nofima has together with NTP and NHO mat og drikke held arrangements for the industry around the theme of salt.
I tillegg har Nofima sammen med NTP og NHO mat og drikke arrangert fagdag for industrien med tema salt.
Nofima represents the R&D environments in the partnership.
Nofima representerer FoU-miljøene i partnerskapet.
And the South Africans emphasize the salmon's origin, recent market research from Nofima shows.
Og sørafrikanerne fremhever laksens norske opprinnelse, viser en fersk markedsstudie fra Nofima.
Geir Sogn-Grundvåg
Geir Sogn-Grundvåg
Senior Scientist Phone: +47 470 29 204 geir.sogn-grundvag@nofima.no
Seniorforsker Tlf.: +47 470 29 204 geir.sogn-grundvag@nofima.no
Markets with high purchasing power are of particular interest to the growing Norwegian salmon industry.
Markeder med høy kjøpekraft er særlig interessante for den voksende norske lakseindustrien.
South Africa is such a market, and demand for Norwegian salmon has grown in line with positive economic development in the country.
Sør-Afrika er et slikt marked, og etterspørselen etter norsk laks har økt i takt med den positive økonomiske utviklingen i landet.
In 2014 Norwegian companies exported around 4,290 tons of salmon to South Africa at a value of NOK 181 million, which is significant growth compared to previous years.
I 2014 eksporterte norske bedrifter cirka 4 290 tonn laks til Sør-Afrika med en verdi på 181 millioner kroner, en betydelig vekst sammenlignet med tidligere år.
But how can Norwegian salmon distinguish itself from other salmon providers and maintain its favourable position?
Men hvordan skal norsk laks skille seg fra andre laksetilbydere og holde på den gunstige posisjonen?
There was little systematic knowledge on issues and opportunities in the South African market, but now Nofima has analysed the market situation for Norwegian salmon in South Africa on behalf of the Fishery and Aquaculture Industry Research Fund.
Det fantes lite systematisk kunnskap om problemstillinger og muligheter i det sørafrikanske markedet, men nå har Nofima analysert markedssituasjonen for norsk laks i Sør-Afrika, på oppdrag fra Fiskeri- og havbruksnæringens forskningsfond.
The analyses apply to both fresh and frozen products.
Analysene gjelder både ferske og fryste produkter.
Favourable trade agreement
Gunstig handelsavtale
The results show that the South African market for farmed salmon has seen very positive developments in recent years.
Resultatene viser at det sørafrikanske markedet for oppdrettslaks har hatt en svært positiv utvikling de siste årene.
The overall market has slowed down somewhat as a result of higher salmon prices and a lower exchange rate for the South African rand.
Totalmarkedet har stagnert noe som følge av økte laksepriser og redusert verdi på den lokale valutaen rand.
The trade agreement between EFTA and the South African Customs Union made Norwegian salmon exempt of duty from 2015, while competitors from countries such as Scotland and Chile still have 25 per cent duty.
Handelsavtalen mellom EFTA og den sørafrikanske tollunionen SACU ga norsk laks tollfrihet fra 2015, mens konkurrenter fra land som Skottland og Chile fortsatt har 25 prosent toll.
This has given Norwegian salmon a significant competitive advantage and contributed to increasing the market share of Norwegian salmon to almost 90 per cent.
Dette har gitt norsk laks et betydelig konkurransefortrinn og bidratt til at norsk laks har økt markedsandelen til nærmere 90 prosent.
Norwegian salmon sells
Norsk laks selger
A large proportion of the salmon imported to South Africa is fresh and is used for sushi in restaurants.
En stor andel av laksen som importeres til Sør-Afrika er fersk og brukes til sushi i restauranter.
“Up to 80 per cent of all seafood used in sushi in South Africa is salmon, so we can safely say that salmon has a very strong position in sushi,” say Nofima researchers Geir Sogn-Grundvåg and Morten Heide.
– Opptil 80 prosent av all sjømat som brukes i sushi i Sør-Afrika er laks, så vi kan trygt si at laks har en meget sterk posisjon i sushi, sier Nofimaforskerne Geir Sogn-Grundvåg og Morten Heide.
Salmon also has a strong position in the grocery market.
Også innen dagligvare har laks en sterk posisjon.
There are many different salmon products, and new ones are constantly being brought to market.
Det finnes mange ulike lakseprodukter, og det kommer stadig nye på markedet.
Salmon often has a preferential position on the shelves, which indicates that salmon is an important product for the supermarket chains.
Laks har ofte en gunstig plassering i butikkhylla, noe som indikerer at laks er et viktig produkt for supermarkedkjedene.
One also tends to emphasize the salmon’s origin.
Og man trekker gjerne fram hvor laksen kommer fra.
“Norwegian origin is frequently used both in shops and restaurants in Cape Town.
– Norsk opprinnelse er hyppig brukt både i butikk og restaurant i Cape Town.
In Johannesburg we found only salmon of Scottish origin in the restaurants, while Norwegian salmon was most prevalent in supermarkets,” the researchers say.
I Johannesburg fant vi kun skotsk opprinnelse på restaurantene, mens norsk opprinnelse dominerte i supermarked, sier forskerne.
Higher prices – what now?
Høyere priser – hva nå?
However, the price of salmon has risen, and along with a weaker local currency and costly air freight, the price increase has made fresh salmon expensive for South African buyers.
Prisen på laks har imidlertid steget, og sammen med en svekket lokal valuta og kostbar flyfrakt har prisøkningen gjort den ferske laksen dyr for sørafrikanske innkjøpere.
The researchers have also investigated how the market has reacted to this.
Forskerne har også undersøkt hvordan markedet har reagert på dette.
They found that prices have risen in both shops and restaurants, but also saw that frozen salmon, which has lower freight costs, has replaced fresh salmon where this is viable.
De fant at prisene har steget både i butikker og restauranter, men så også at fryst laks, som har lavere fraktkostnader, har erstattet fersk laks der det er mulig.
More and more grocery chains sell thawed salmon instead of fresh.
Stadig flere dagligvarekjeder selger tint laks fremfor fersk.
Additionally, the size of portions in consumer packs has become smaller, while the price per pack has remained the same.
I tillegg har størrelsen på porsjonene i forbrukerpakningene blitt mindre, samtidig som prisen per pakning er den samme som før.
The researchers hope the results of the project may help Norwegian salmon producers and exporters in their marketing work.
Forskerne håper at resultatene fra prosjektet kan hjelpe norske lakseprodusenter og eksportører i deres markedsarbeid.
“Detailed knowledge of the market can strengthen the position of the Norwegian exporters in negotiations with the importers and thus contribute to them being perceived as competent partners,” Geir Sogn-Grundvåg concludes.
– Detaljert markedskunnskap kan styrke posisjonen til de norske eksportørene i forhandlinger med importørleddet og slik bidra til at de oppleves som kompetente samarbeidspartnere, avslutter Geir Sogn-Grundvåg.
Consumer and marketing research
Forbruker og marked
Dagbjørn Skipnes
Dagbjørn Skipnes
Senior Scientist Phone: +47 926 92 252 dagbjorn.skipnes@nofima.no
Seniorforsker Tlf.: +47 926 92 252 dagbjorn.skipnes@nofima.no
About the project:
FAKTA
Seaweed AS in in Sogn og Fjordane County wants to establish a value chain for the farming of kelp and the production of healthy, safe and ecological food products for the domestic and international markets.
Seaweed AS i Askvoll kommune i Sogn og Fjordane ynskjer å etablere ei verdikjede for dyrking av tare og produksjon av sunne, trygge og økologiske matprodukt for den nasjonale og internasjonale marknaden.
The research project will examine farming methods, technology and processing methods to establish efficient, stable and predictable production and raw material quality.
Forskingsprosjektet skal utforske dyrkingsmetodar, teknologi og prosesseringsmetodar for å skape ein effektiv, stabil og føreseieleg produksjon og råvarekvalitet.
The kelp field is in Værlandet, while production facilities are in Bulandet, Norway.
Tareåkeren ligg i Værlandet, medan produksjonslokala ligg i Bulandet.
Daniel Fedøy hangs over the gunwale with a lap full of kelp.
Daniel Fedøy heng over båtripa med fanget fullt av tare.
“These have grown immensely in recent months,” Fedøy says.
– Desse har vokse kolossalt dei siste månadene, fortel Fedøy.
He is general manager of Seaweed AS, one of the companies focusing on commercial kelp farming.
Han er dagleg leiar i Seaweed AS, eit av selskapa som satsar på kommersiell taredyrking.
Kelp can be used for both feed, fertilizer and bioenergy.
Tare kan nyttast til både fôr, gjødsel og bioenergi.
But Fedøy and Seaweed are thinking food: Why not just eat the kelp as it is, with all of its great nutrients?
Men Fedøy og Seaweed tenkjer mat: Kvifor ikkje berre ete taren som den er, med alt det gode den har i seg?
Nutritious innovation
Næringsrik nyskaping
Kelp is very rich in minerals and vitamins, including B12, which vegetarians and vegans need.
Tare er svært rik på mineral og vitamin, mellom anna B12 som vegetarianarar og veganarar treng.
Protein in kelp has a higher content of essential amino acids than plants grown agriculturally.
Protein i taren har høgare innhald av essensielle aminosyrer enn planter som vert dyrka i landbruket.
Kelp may also have medical properties such as an antibiotic effect, strengthening the immune system and reducing cholesterol.
Tare kan og ha medisinske eigenskapar som antibiotisk verknad, styrking av immunforsvaret og kolesterolsenkande effekt.
Even though winged kelp grows well on the ropes, there is much to consider along the way from kelp in the sea to the dinner table.
Sjølv om butaren veks godt på taua, er det mykje å ta stilling til på vegen frå tare i havet til matbordet.
Which type of kelp?
Kva type tare?
How should the kelp farmers process it?
Korleis skal taredyrkarane prosessere den?
What will the gourmet chefs, the commercial kitchens and the food industry want?
Kva vil gourmetkokkane, storkjøkena og matindustrien ha?
To answer these questions, Seaweed joined Norges Vel and researchers from Nofima, Sintef fisheries and aquaculture and NIFES on a research project that was funded by Regional Research Councils of Norway, West.
For å finne svar på desse spørsmåla gjekk Seaweed saman med Norges Vel og forskarar frå Nofima, Sintef fiskeri og havbruk og NIFES om eit forskingsprosjekt som fekk finansiering frå Regionalt Forskingsfond Vest.
When both the ocean farmer, biologist, biochemist, thermodynamics expert and product developer are sitting in the same boat at the kelp field, the goal is to form the basis for bringing kelp to the dinner table to a greater degree, and in completely different forms, than today.
Når både havbrukaren, biologen, biokjemikaren, termodynamikaren og produktutviklaren sit i same båt ute ved tareåkeren, er målet å skape grunnlag for at taren kan kome på matbordet i større grad, og i heilt andre former, enn i dag.
Nofima researcher Dagbjørn Skipnes has a number of good ideas for how one may process kelp for food.
Nofimaforskar Dagbjørn Skipnes har mange gode idear til korleis ein kan ta vare på taren som skal brukast til mat.
Photo: Marit Bendz
Foto: Marit Bendz
Food for researchers
Forskarmat
“This is fun.
– Dette er moro.
On this project I can apply all of my knowledge,” theoretician Dagbjørn Skipnes of Nofima smiles.
I dette prosjektet kan eg bruke alle utdanningane mine, smiler teoretikaren Dagbjørn Skipnes i Nofima.
He is a graduate engineer, thermodynamics expert and holds a Ph.D on the heat treatment of cod.
Han er sivilingeniør, termodynamikar og har doktorgrad på varmebehandling av torsk.
They discuss the processing line, and the researcher has plenty of suggestions.
Dei diskuterer arbeidslina, og forskaren har mange forslag.
How should one wash, cut, package?
Korleis skal ein vaske, kutte, pakke?
How large should the packages be?
Kor store skal pakkane vere?
“We don’t quite know which machines are required yet, it depends on how one wants to produce it.
– Vi veit ikkje heilt kva maskiner som trengst enno, det kjem an på korleis ein vil produsere.
Should they freeze it in blocks or freeze single portions?
Skal dei blokkfryse eller singelfryse?
It’s difficult to pack whole leaves.
Det er vanskeleg å pakke heile blad.
What about canning?
Kva med å hermetisere?
Pickling?
Sylte?
Drying?” the researcher suggests.
Tørke? foreslår forskaren.
The kelp product will be carefully examined to ensure high food quality.
Tareproduktet skal undersøkjast grundig for å sikre at matkvaliteten er god.
Among other things, the researchers will assess the colour of the kelp.
Mellom anna skal forskarane vurdera fargen på taren.
A bright, clear and green colour is more appetizing than a dark brown.
Ein lys, klar og grøn farge gjer seg betre på tallerkenen enn mørk brun.
Texture is also important when kelp becomes food.
Teksturen er også viktig når taren skal vera mat.
It must be good to chew – neither tough nor limp.
Han må vera god å tygge – korkje seig eller dvask.
Grilling kelp: You don’t have to wrap your food in aluminium when you have kelp, say researchers Jorunn Skjermo (Sintef) and Dagbjørn Skipnes (Nofima).
Grilltare: Du treng ikkje pakke maten inn i folie når du har tare, meiner forskarane Jorunn Skjermo (Sintef) og Dagbjørn Skipnes (Nofima).
When the package is on the grill, the colour turns from brown to green.
Når pakken kjem på grillen går fargen frå brun til grøn.
The stowaways
Blindpassasjerane
New to the team is environmental and energy engineer Marthe Jordbrekk Blikra, who is a student at the University of Stavanger.
Ny på laget er miljø- og energiingeniøren Marthe Jordbrekk Blikra, som er student ved Universitetet i Stavanger.
In the next year she will write a master’s thesis in biochemistry at Nofima on which micro-organisms accompany the kelp up from the sea.
I løpet av det neste året skal ho skrive ei masteroppgåve i biokjemi ved Nofima om kva mikroorganismar som vert med taren opp frå havet.
She is itching to start studying the micro-organisms.
Ho klør i fingrane etter å gå i gang med studia av mikroorganismane.
Some of them disappear when the kelp is washed.
Nokre av dei forsvinn når taren vert vaska.
Some are killed by freezing, others during heat treatment.
Nokre døyr under nedfrysing, andre under varmebehandlinga.
“I like the kelp project because it’s sustainable and ecological.
– Eg liker tareprosjektet fordi det er bærekraftig og økologisk.
They use a resource that doesn’t put a strain on the environment,” she says.
Dei nyttar ein ressurs som ikkje belastar miljøet, seier ho.
Since there are no regulations on threshold values for foreign substances in kelp, there is much work to be done in analysing and assessing risk factors, such that one may ensure production of safe raw materials and food.
Sidan det ikkje eksisterer noko regelverk med grenseverdiar for framandstoff i tare, ligg det eit stort arbeid i å analysere og vurdere risikofaktorar, slik at ein kan sikre produksjon av trygge råvarer og matvarer.
Blikra will submit her report in June 2016.
Blikra skal levere rapporten sin i juni 2016.
Our goal is that the kelp reaches shop shelves and can be used on the plate – such as here, from the Havsalaten café.
Målet er at den etterspurde taren kjem lett i sal og kan brukast på tallerkenen – som her, frå kafeen Havsalaten.
Vegetables of the sea
Grønsaker frå havet
In the kitchen Gunhill Sæle-Bjørkhaug is making carrot soup on a kelp stock.
Med inspirasjon frå kokkane på Norsk Sjømatsenter har ho utvikla nokre eigne tareoppskrifter, mellom anna pestovariantar.
With inspiration from the chefs at Norsk Sjømatsenter she has developed some of her own kelp recipes, including various pestos.
Lekre, små kanapear med eit grønt taresegl på ventar på svoltne forskarar og gründerar.
Kelp products
Tarevarer
Commercial kelp farming is a new thing in Norway, and around ten businesses are getting into it.
Kommersiell taredyrking er heilt nytt i norsk samanheng, og om lag ti bedrifter er i gong med å prøve seg.
So far none of them grow kelp for food through regular sales channels in Norway.
Førebels er det ingen som dyrkar tare til mat for ordinært sal i Noreg.
However, forecasts for Seaweed look promising, and interest in the products is on the rise.
Men prognosane for Seaweed ser lovande ut, og interessa for produkta vert stadig større.
“National TV interviewed us on the business.
– NRK Sogn og Fjordane intervjua oss om verksemda.
‘Profit from kelp’ was the headline.
«Tener på tare» var overskrifta.
Well – that’s still some way off,” the entrepreneurs admit.
Vel, vel – det er eit stykkje fram til vi tener på dette, vedgår gründarane.
However, Seaweed is first out of the blocks, the business has a dream team to support it, and the following day a chef called from Brimiseter wanting kelp.
Men Seaweed er først ute, verksemda har eit draumelag å støtte seg til, og dagen etter ringde ein kokk frå Brimiseter og ville ha tare.
They thought the market wanted chopped leaves.
Dei trudde marknaden ville ha ferdig kappa blad.
But then it proved that the gourmet chefs want sheets.
Men så synte det seg at gourmetkokkane ynskjer heile flak.
There will be a lot of trial and error going forward.
Det vert mykje prøving og feiling framover.
Along with the project participants, in the year ahead they will improve farming techniques, ensure food security, and develop the market, so that kelp products are adapted to those who want to buy them.
Saman med prosjektdeltakarane skal dei i året som kjem betre dyrkingsteknikken, sørgje for at mattryggleiken vert teken vare på, og utvikle marknaden, slik at tareproduktet vert tilpassa dei som vil kjøpe det.
Did you know...?
VISSTE DU AT…
Currently kelp is widely used as food in Asia.
I dag vert tare nytta mykje som mat i Asia.
Also the US, Iceland and Ireland are among the countries where kelp is being introduced as food.
Også USA, Island og Irland er blant dei landa der tare er på veg inn som mat.
In the Nordic countries kelp has been used as food since Viking times.
I Norden har tare vorte nytta som mat heilt sida vikingtida.
In particular dried dulse, a red algae, was an important part of the diet when the Vikings went on raids.
Særleg tørka søl, ein raudalge, var ein viktig del av kosthaldet når vikingane reiste på tokt.
Not least for keeping scurvy at bay.
Ikkje minst heldt taren skjørbuken unna.
More recently kelp has been used a dietary supplement.
I nyare tid har tare mellom anna vorte nytta som kosttilskot.
The food and pharmaceutical industry has for many years used alginate as a binding agent.
Nærings- og legemiddelindustrien har i mange år nytta alginat som bindemiddel.
Vitalia kelp flour was marketed as God’s gift from the sea.
Vitalia taremel vart marknadsført som gudegåva frå havet.
For coastal farmers kelp has been a useful supplement during spring as feed for animals, and also as fertilizer.
For kystbøndene har tare vore ein god ven å ty til i vårknipa som dyrefôr, men og som jordforbetringsmiddel.
Systematic improvements in all aspects of management have made a difference.
Systematiske forbedringer på alle hold i røktinga har gjort utslaget.
Atle Mortensen
Atle Mortensen
Senior Scientist Phone: +47 911 56 808 atle.mortensen@nofima.no
Seniorforsker Tlf.: +47 911 56 808 atle.mortensen@nofima.no
Everything came together in this year’s production.
I årets produksjon klaffet det.
As soon as the cod had passed through the most critical phases 80 days after hatching, the personnel at the facility counted the fish.
Da torsken var gjennom de mest kritiske fasene 80 dager etter klekking, telte røkterne opp antall fisk.
They discovered that they had produced far more than planned.
De kunne konstatere at de hadde produsert langt flere enn planlagt:
“We had complete survival in some tanks, which far exceeds anything we have seen before,” says Atle Mortensen, head of the cod breeding programme, which is now in possession of surplus juveniles, should anyone want to buy any.
‒ I noen kar hadde vi 100 prosent overlevelse, og det er himmelhøyt over det vi har hatt før, sier Atle Mortensen, leder for torskeavlsprogrammet, som nå har yngel til overs om noen vil kjøpe.
Better feed, water and egg quality
Bedre fôr, vann og eggkvalitet
Even though the average survival for all 200 tanks was 33%, this is a clear improvement from 1%, which was the value when the production for the cod breeding programme started in 2003.
Selv om snittet for alle 200 kar er på 33 prosent overlevelse, er det en klar forbedring fra 1 prosent da produksjonen til torskeavlsprogrammet startet opp i 2003.
“It’s like playing on a one-armed bandit.
‒ Det er som å vinne på en enarmet banditt.
When all the factors are lined up at the same time, you hit the jackpot,” says Mortensen.
Når du får alle faktorene riktig på en gang, får du stor gevinst, sier Mortensen.
Mortensen believes that aquaculture personnel will notice the high survival in that the juvenile cod will withstand more handling and have fewer deformities than previously.
Mortensen tror oppdrettere vil merke den høye overlevelsen ved at torskeyngelen tåler mer håndtering og har mindre deformiteter enn før.
In addition, they are of an even size, which means that not many of the large fish eat the small ones.
Dessuten har den en jevn størrelse og det gjør at det ikke er mange store som spiser de små.
Cannibalism as a result of an uneven size distribution has been a known problem.
Før var kannibalisme et kjent problem på grunn av ujevn størrelse.
Losses in the sea are now around 15-20% for cod from the breeding programme, and this is also lower than previously.
Tap i sjø ligger nå på 15-20 % for torsken fra avlsprogrammet, og det er også lavere enn før.
Work to maximise survival in the cod breeding programme will continue.
I torskeavlsprogrammet vil de fortsette å jobbe for å maksimere overlevelsen.
Faster growth
Raskere vekst