natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The inheritance of genetic code variants in over 3,000 genes was compared in large families that had been challenged with exposure to the disease.
Arvematerialet i genetiske kodevarianter i over 3 000 gener ble sammenlignet i store grupper som var blitt utsatt for sykdommen.
The study looked for associations between the number of hours individual rohu survived after infection with the disease and the genetic code of the genes that were inherited.
Forskerne så etter sammenheng mellom antall timer Rohu-karpene overlevde etter at de ble infisert med sykdommen, og den genetiske koden i genene de arvet.
In this way, several gene markers associated with disease resistance were identified.
På denne måten ble det avdekket flere genmarkører som var knyttet til motstandsdyktighet mot sykdommen.
Some of the markers either occurred in, or mapped closely to, genes with known roles of immune function in fish.
Noen av markørene forekom i eller ble knyttet til gener som er kjent for å ha en immunitetsfunksjon hos fisk.
High throughput sequencing and genotyping technologies were used to read the genetic code of the 3000 genes which were mapped to positions on the 25 chromosome pairs present in rohu.
Det ble brukt høykapasitetssekvensering og genotyperingsteknologi til å avlese genkodene.
Gene that causes bacterial destruction
Gen som forårsaker bakteriell ødeleggelse
Animals inheriting a particular perforin variant survive 2-3 hours longer on average than other animals challenged with the disease.
Dyr som arver en bestemt variant av perforin, overlever 2-3 timer lenger enn gjennomsnittet sammenlignet med andre dyr som utsettes for sykdommen.
The scientists in India found that expression of this gene in the spleen of rohu was increased twenty-fold around 12 hours after Aeromonas hydrophila infection.
Forskere i India avdekket at dette genets uttrykk i milten hos Rohu-karpe var blitt tjue ganger høyere omtrent 12 timer etter infisering av Aeromonas hydrophila.
Greater expression of this gene was also found in gill tissue after infection.
Det ble også funnet større uttrykk av dette genet i gjellevev etter infisering.
The project has produced many other interesting leads about genes affecting immunity in fish which the scientists in Norway and India are keen to pursue in future projects.
I prosjektet er det fremkommet mange opplysninger om gener som påvirker immuniteten hos fisk, som forskerne i Norge og India er ivrige etter å bruke som utgangspunkt for fremtidige prosjekter.
Two decades of carp collaboration between India and Norway
To tiår med karpesamarbeid mellom India og Norge
Nofima’s work in India began in 1992 with a project funded by Norad (Norwegian Agency for Development) to assist the Central Institute of Freshwater Aquaculture (CIFA) in Orissa to establish a breeding program for rohu carp.
Nofimas arbeid i India begynte i 1992 med et prosjekt finansiert av Norad (Direktoratet for utviklingssamarbeid) for å bistå CIFA (Central Institute of Freshwater Aquaculture) i Orissa med å opprette et avlsprogram for Rohu-karpe.
Strong genetic improvement (17% per generation on average during the initial years of the breeding program) was achieved with the selective breeding for growth rate in rohu.
Vekstraten for Rohu-karpe oppnådde en solid genetisk forbedring (gjennomsnittlig 17 prosent per generasjon i de første årene av avlsprogrammet) ved bruk av selektiv avl.
The latest project has run a number of workshops in India to exchange knowledge about genomics, animal health and breeding.
Aktørene i det seneste prosjektet har hatt en rekke samlinger for å utveksle kunnskap om genomforskning, dyrehelse og avl.
CIFA distributes the genetically improved rohu to farmers throughout India.
CIFA deler ut genetisk foredlede Rohu-karper til oppdrettere over hele India.
The genetically improved fish is called “Jayanti” rohu (Jayanti meaning “victorious” in the Hindi language).
Den genetisk foredlede fisken kalles “Jayanti rohu” (”Jayanti” betyr “seirende” på hindi).
Norwegian aquaculture pioneer, Professor Trygve Gjedrem, has been recognised by the World Aquaculture Society (WAS) during the opening day of World Aquaculture Adelaide 2014 (WAA14).
Den norske havbrukspioneren professor Trygve Gjedrem ble hedret av organisasjonen World Aquaculture Society (WAS) på åpningsdagen for konferansen World Aquaculture Adelaide 2014 (WAA14).
The Society awarded Professor Gjedrem the Honorary Life Member Award for his pioneering contribution to aquaculture genetics research, the development of genetically improved and domesticated breeds of farmed fish and shellfish, and his enduring passion in seeing selective breeding implemented to improve the efficiency of aquaculture production around the world.
Organisasjonen tildelte professor Gjedrem æresprisen Honorary Life Member for sitt banebrytende bidrag til avlsforskning i havbruk, utviklingen av genetisk foredlede avlslinjer for oppdrettsfisk og skalldyr, samt hans langvarige engasjement for å ta i bruk selektiv avl for å gjøre havbruksnæringen enda mer effektiv på verdensbasis.
Outgoing President of WAS, Dr Michael Schwarz, said as a pioneer of fish genetic improvement, Professor Gjedrem is regarded by many in the aquaculture industry around the world as a father figure and a great mentor to younger scientists.
Avtroppende president i WAS, dr. Michael Schwarz, sa at som pioner innen genetisk foredling av fisk anses professor Gjedrem av mange innen havbruksnæringen som en farsfigur og aktet veileder for yngre forskere rundt om i verden.
“Professor Gjedrem has been responsible for initiating the world’s first family based breeding program for fish through his previous work at the Norwegian University of Life Sciences.
«Professor Gjedrem var gjennom hans arbeid på Institutt for husdyravl ved Norges landbrukshøgskole (nå Norges miljø- og biovitenskapelige universitet, NMBU) ansvarlig for å utvikle verdens første familiebaserte avlsprogram for fisk.
This has been viewed as the most important factor in the development of the salmon industry in Norway”, Dr Schwarz said.
Det har blitt regnet som den viktigste enkeltfaktoren i utviklingen av norsk lakseoppdrett», sa dr. Schwarz.
“His work over the last 40-50 years has not only stimulated the growth of the Norwegian salmon industry, but also greatly benefited relatively poor rural communities in Asia and other parts of the world where genetically improved fish such as tilapia or carp are farmed.
«Arbeidet hans de siste 40–50 årene har stimulert veksten til norsk laksenæring, i tillegg til at det i stor grad har hjulpet fattige landsbyer i Asia og andre steder i verden der det drives oppdrett av genetisk foredlet fisk som tilapia eller karpe.»
“His findings act as a platform on which further advances continue to be built.”
«Forskningsresultatene hans fungerer som en plattform der det skapes stadig nye fremskritt.»
“It is wonderful that Professor Gjedrem has been given this award as he is also a true gentleman.”
«Det er flott at professor Gjedrem er blitt tildelt denne prisen, for han er også et veldig fint menneske», sa dr, Schwarz.
Professor Gjedrem has also been regarded as a driving force behind the development of several organisations committed to improving aquaculture around the world including Akvaforsk (now part of the of the Norwegian food research institute Nofima) and the International Association for Genetics in Aquaculture.
Professor Gjedrem regnes også som drivkraften bak utviklingen av flere organisasjoner som arbeider for å fremme havbruket på verdensbasis, blant annet Akvaforsk (som nå er en del av matforskningsinstituttet Nofima) og International Association for Genetics in Aquaculture.
“To me, this has been very exciting, coming from farm animals and moving into genetics and selective breeding in aquaculture species,” Professor Gjedrem said in a video acceptance speech to the conference.
«For meg har dette vært svært spennende, med min bakgrunn fra husdyr og så videre til genetikk og selektiv avl hos havbruksarter», sa professor Gjedrem i en videooverført takketale under konferansen.
“Because of the big, big improvements which can be made, and we have shown it both in Tilapia, Atlantic Salmon, and Rohu Carp, it’s a different world for farmers to produce genetically improved fish.
«På grunn av de enorme mulighetene som ligger i avl, er det noe helt annet for oppdrettsnæringen å produsere genetisk foredlet fisk enn ikke foredlet.
“I hope that this development will continue and make aquaculture production much higher for the benefit of the world.”
«Jeg håper denne utviklingen vil fortsette slik at havbruksproduksjonen kan vokse til fordel for verdens befolkning.»
In addition to the Honorary Life Members Award presented to Professor Gjedrem, three new aquaculture professionals were awarded as Fellows of the Society:
I tillegg til professor Gjedrem, som ble tildelt æresprisen Honorary Life Member, var det tre nye fagpersoner innen havbruk som ble utnevnt som Fellows of the Society:
Dr Wagner Valenti, from São Paulo University (Brazil), who pioneered Macrobrachium culture.
Dr. Wagner Valenti fra São Paulo University (Brasil), en pioner innen rekeoppdrett.
Dr Tom Losordo, Principal Scientist at Pentair and Emeritus Professor, North Carolina State University (USA), who is a world leading aquaculture engineer.
Dr. Tom Losordo, seniorforsker ved Pentair og emeritus professor ved North Carolina State University (USA), en ledende akvakulturingeniør.
Dr Nigel Preston from CSIRO (Australia), where he is the Director, Food Futures Flagship, which has a breed engineering focus.
Dr. Nigel Preston fra CSIRO (Australia), som er leder for samarbeidet Food Futures Flagship, som har fokus på avlsteknologi.
10.
Les mer om:
June 2014 Media release by World Aquaculture Society
avl selektiv avl
Trygve Gjedrem received the Honorary Life Member Award from World Aquaculture Society
12. juni 2014 Pressemelding fra World Aquaculture Society
This was the question Norwegian researchers asked themselves, and they decided to use a meal consisting of salmon, barley and broccoli to answer it.
Det ønsket norske matforskere å finne svar på.
The scientists have shown that the raw materials used to compose a meal affect how mice gain weight.
Forskerne ser at hvilke råvarer som brukes når et måltid settes sammen påvirker vektøkningen hos mus.
“Even though the calorie contents of different meals were the same, mice that ate the salmon, barley and broccoli meal gained less weight than mice that ate the hamburger meal and those that ate the meal based on beef,” relates senior research scientist Bente Kirkhus at the food research institute Nofima, and project manager of the “Healthy Meals” project.
– Selv om kaloriinnholdet i ulike måltider var likt, var vektøkningen lavere hos mus som spiste laks, bygg og brokkolimåltidet enn hos musene som spiste hamburgermenyen og måltidet basert på storfekjøtt, forteller seniorforsker Bente Kirkhus i Matforskningsinstituttet Nofima.
It turns out, for example, that the fat in salmon is digested differently if the salmon is eaten alone, together with broccoli, together with barley, or as part of a complete meal.
Det viser seg for eksempel at fiskefettet i laksen fordøyes forskjellig hvis man spiser laksen alene, sammen med brokkoli, sammen med bygg eller som et helt måltid.
This means that the composition of a meal has a profound effect on the digestion of fat.
Sammensetningen av et måltid har med andre ord stor betydning for fettfordøyelsen.
For example: Eating salmon together with barley delays the digestion of fat, and may thus affect the feeling of satiety.
Et eksempel: Å spise laks sammen med byggkorn forsinker fettfordøyelsen, og kan ha effekt på metthetsfølelsen .
“Better knowledge about the relationship between the feeling of satiety and the composition of a meal can be used to develop new products that increase the feeling of satiety and prevent overweight,” says Kirkhus.
– Økt kunnskap om sammenhengen mellom metthetsfølelse og måltidssammensetning kan brukes til å utvikle nye sammensatte produkter som kan øke metthetsfølelse og forhindre overvekt, sier Kirkhus.
The scientists have also studied the effect of the salmon-barley-broccoli meal on the intestinal flora.
I tillegg til å se på fordøyelse har forskerne også studert laks-bygg-brokkolimåltidets effekt på tarmfloraen.
Group 1 received the hamburger meal, Group 2 the beef meal, and Group 3 the salmon-barley-broccoli meal.
Gruppe 1 fikk hamburgermenyen, gruppe 2 storfekjøttmåltidet og gruppe 3 laks, bygg og brokkoli.
The final two groups were fed the hamburger meal for the first eight weeks of the study, and then switched to either the beef meal (Group 4) or the salmon meal (Group 5).
De to siste gruppene med mus fikk servert hamburgermenyen de første åtte ukene for deretter å bytte til enten storfe- eller laksemåltidet.
The energy contents of the three meals were approximately the same, but the mice who received the hamburger meal not only put on more weight, they also developed a greater amount of fat tissue and showed poorer values for other parameters that are important for health.
De tre menyene hadde omtrent samme energiinnhold, men musene som fikk hamburgermenyen, ble ikke bare tykkere, de utviklet også mer fettvev og fikk dårligere verdier på andre parametere som er viktig for helsa.
The salmon meal gave the best results, and it was also shown that the mice that were switched from the hamburger meal to the salmon meal after eight weeks rapidly changed their intestinal flora and improved their health status.
Laksemåltidet kom best ut, og forskerne så også at mus som byttet fra hamburgermenyen til laksemåltidet etter åtte uker raskt fikk endret sin tarmflora og bedret sin helsetilstand.
A knowledge platform The scientists now want to continue working to understand the possible relationship between intestinal flora and the development of systemic inflammation that is associated with diabetes type 2 and other lifestyle diseases.
Nå vil forskerne jobbe videre for å forstå den mulige koblingen mellom tarmflora og utviklingen av systemisk inflammasjon forbundet med diabetes type 2 og andre livsstilsykdommer.
The platform may become significant in the development of new and healthier products.
Plattformen kan få betydning i produsentenes utvikling av nye og sunnere produkter.
“Healthy Meals” was a three-year project that ended on 31 December 2013.
Det sunne måltid har pågått i tre år og ble avsluttet 31. desember 2013.
The project was financed by the Research Council of Norway, with participation from Nofima, NIFES and NMBU
Prosjektet er finansiert av Norges forskningsråd og prosjektpartnerne har vært Nofima, NIFES og NMBU.
Food and health Food safety and quality
Mat og helse Trygg og holdbar mat
May 2014 Wenche Aale Hægermark
25. april 2014 Wenche Aale Hægermark
Scientists have discovered a way of stimulating farmed salmon to convert plant oil in the feed to marine omega-3.
Forskere har funnet en måte å stimulere oppdrettslaksen til selv å omdanne planteolje i fôret til marint omega-3.
This means that farmed salmon may become a net producer of marine omega-3.
Med det kan oppdrettslaksen gå til å bli en netto produsent av marint omega-3.
Natural ability
Naturlig evne
Salmon have a natural ability to convert omega-3 fatty acids from plants into the marine omega-3 fatty acids EPA and DHA.
Laks har en naturlig evne til å omdanne omega-3 fettsyrer fra planter til de marine omega-3 fettsyrene EPA og DHA.
This ability is greatest in the fish before smoltification.
Denne evnen er høyest før smoltifisering.
This is the process by which the salmon become physiologically able to move from freshwater to seawater, which occurs in nature when the fish follow river water out into the sea.
Smoltifisering er tidspunktet da laksen er fysiologisk klar til å flytte fra ferskvann til sjøvann, som i naturen er å bli med elvestrømmen ut i havet.
It is this ability that scientists at the food research institute Nofima have used.
Denne evnen har forskere i matforskningsinstituttet Nofima utnyttet.
The scientists wanted to find out whether it is possible to retain the ability of farmed salmon to convert omega-3 fatty acids by delaying smoltification and keeping the fish in freshwater longer.
De ønsket å finne ut av om det er mulig å bevare oppdrettslaksens evne til å omdanne omega-3 fettsyrer ved å utsette smoltifisering og holde fisken lengre i ferskvann.
It is normal in today’s aquaculture industry that salmon smoltify and are transferred to seawater before they reach a weight of 100 gram.
I dagens lakseoppdrett er det vanlig at laksen smoltifiserer og overføres til sjøvann før den blir 100 gram.
Two groups of fish
To grupper laks fikk samme fôr
The timing of salmon smoltification is controlled by light, and this fact was used to create one group of salmon destined to smoltify early (at weight 85 gram) and another group destined to smoltify late (at weight 400 gram).
Lys styrer laksens tidspunkt for smoltifisering, og lysstyring ble derfor brukt for å danne en gruppe laks som ville smoltifisere tidlig (85 gram), og en gruppe som ville smoltifisere sent (400 gram).
After the salmon that weighed 85 gram had been transferred to seawater, all of the fish were given feed in which only 10% of the fat came from fish oil, with the remaining 90% from rapeseed oil.
Etter at laksen på 85 gram ble overført til sjøvann, fikk all laks fôr der kun 10 prosent av fettet kom fra fiskeolje og 90 prosent fra rapsolje.
An investigation carried out by Nofima of the three largest feed suppliers has shown that the corresponding figures for commercial feed last year were approximately 35% from fish oil and 65% from rapeseed oil.
For fôr i kommersielt oppdrett var tilsvarende tall i fjor på cirka 35 prosent fiskeolje og 65 prosent rapsolje i snitt, i følge en undersøkelse Nofima har gjort blant de tre største fôrselskapene.
Larger smolts – richer in omega-3
Stor smolt – mye omega-3
The results from the experiment showed that salmon that had remained in freshwater until they weighed 400 gram had a higher fraction of marine omega-3 fatty acids than salmon that had remained in freshwater until they weighed 85 gram and then transferred to seawater, where they remained until they weighed 400 gram.
Resultatene fra forsøket viste at laksen som hadde gått i ferskvann til den var 400 gram, hadde høyere andel marine omega-3 fettsyrer enn laks som hadde gått i ferskvann til de var 85 gram og deretter i sjøvann frem til 400 gram.
The fractions of the total fatty acids for marine omega-3 in the two groups were 9.2% and 7.5%, respectively.
For disse to gruppene laks var andel marine omega-3 fettsyrer henholdsvis 9,2 og 7,5 prosent av totale fettsyrer.
The experiment has thus shown that it is possible to retain the ability of the salmon to convert omega-3 fatty acids from plants to marine omega-3 fatty acids by delaying smoltification and keeping the fish longer in freshwater.
Det er dermed vist at det er mulig å bevare laksens evne til å omdanne omega-3 fettsyrer fra planter til marine omega-3 fettsyrer ved å utsette smoltifisering og holde den lengre i ferskvann.
Fish then produce a greater amount of marine omega-3 in total.
Da produserer den totalt sett mer marint omega-3.
“This is an important result, since the levels of healthy marine omega-3 fatty acids in farmed salmon are central to the health of the salmon themselves, and for the health-promoting qualities of the salmon products that we eat,” says scientist Tone-Kari Knutsdatter Østbye at Nofima.
‒ Dette er et viktig funn siden innhold av de sunne marine omega-3 fettsyrene i oppdrettslaksen er sentralt for oppdrettslaksens egen helse og for sunnheten til lakseproduktet vi spiser, sier forsker Tone-Kari Knutsdatter Østbye i Nofima.
A positive aquaculture industry
Oppdrettsnæringen er positiv
The project has been commissioned by the Norwegian Seafood Research Fund (FHF).
Fiskeri- og havbruksnæringens forskningsfond (FHF) er oppdragsgiver for prosjektet.
FHF’s R&D director in aquaculture, Kjell Maroni, believes that the production of larger smolts can be a way forward for more facilities in the aquaculture industry.
FHFs fagsjef i Havbruk, Kjell Maroni, tror produksjon av større smolt i ferskvann er aktuelt for flere i oppdrettsnæringen:
“Many companies in the aquaculture industry use a strategy in which parts of the smolt production are kept in freshwater until they are larger than the size at which smoltification has normally taken place in recent years.
‒ Mange bedrifter i havbruksnæringen har en strategi der deler av smoltproduksjonen holdes i ferskvann til de blir større enn det som har vært vanlig smoltstørrelse de siste årene.
This makes the growth period before slaughter shorter, and contributes to a lower risk of diseases such as salmon louse.
Dette gir kortere vekstperiode frem til slakting, og bidrar til mindre risiko for blant annet påslag av lakselus.
It can only be positive if this strategy contributes also to an increased use and increased natural production of omega-3 in the salmon.”
Dersom denne strategien også kan bidra til økt utnyttelse og egenproduksjon i laksen av omega-3 vil dette være positivt.
The scientists wanted to investigate also whether different salmon families differ in their ability to convert omega-3 from plant oils to marine omega-3 fatty acids, and how the salmon families react to the delay in smoltification.
Forskerne ville også undersøke om det er forskjeller mellom ulike laksefamilier i evnen til å omdanne omega-3 fra planteolje til marine omega-3 fettsyrer, og hvordan laksefamiliene reagerer på utsatt smoltifiseringstidspunkt.
A gene for omega-3 conversion
Gen for omega-3
Salmon were therefore selected on the basis of a single gene – the gene that controls the production of an enzyme known as delta-6-desaturase.
Laks ble derfor plukket ut på bakgrunn av ett eneste gen som styrer produksjonen av enzymet delta-6-desaturase.
This enzyme is known to be a key element in the conversion of plant omega-3 to marine omega-3 fatty acids.
Dette enzymet er kjent som en nøkkel i omdannelsen av omega-3 fra planter til marine omega-3 fettsyrer.
Nofima has carried out its own preliminary studies in selecting for this particular gene, and the research institute has used information stored in gene banks, which are freely available databases that store gene sequences.
For å velge ut akkurat dette genet har Nofima gjort egne forstudier og hatt nytte av informasjon fra genbanker, som er åpne databaser med tilgjengelige gensekvenser.
These experiments were started after a single generation of salmon families from breeding company SalmoBreed had been subject to selection.
Forsøkene ble satt i gang etter kun en generasjon med seleksjon av laksefamilier fra avlsselskapet SalmoBreed.
Salmon with a high or a low expression of delta-6-desaturase were selected as parents, and their offspring were tested in the experiments.
Laks med høyt eller lavt uttrykk av enzymet delta-6-desaturase ble valgt ut som foreldre, og det er avkommene deres som ble testet i forsøkene.
Offspring from salmon selected for a high expression of the gene had a higher capacity for producing omega-3 fatty acids than offspring from salmon with a low expression of the gene.
Avkom av laks selektert for høyt uttrykk av genet hadde bedre kapasitet til å produsere omega-3 fettsyrer enn avkom av laks med lavt uttrykk av genet.
The experiments were carried out at Nofima’s research station at Sunndalsøra.
Forsøkene ble utført på Nofimas forskningsstasjon på Sunndalsøra.
“This has been a productive multidisciplinary collaboration in which we have combined expertise in nutrition, breeding, and biotechnology in Nofima, and where we have collaborated closely with breeding companies and feed manufacturers.
‒ Dette har vært et givende tverrfaglig arbeid da vi har kombinert kunnskap innen ernæring, avl, og bioteknologi i Nofima, og samarbeidet tett med avlsselskap og fôrselskap.
This has led to exciting results,” concludes Østbye.
Det blir det spennende resultater av, avslutter Østbye.
Breeding and genetics Nutrition and feed technology
Avl og genetikk Ernæring og fôrteknologi
In the future, these types of comments may be used to identify new ideas by utilising artificial intelligence (AI).
Fremover kan slike kommentarene bli brukt når nye gode ideer spores opp med hjelp av kunstig intelligens.
Antje Gonera
Antje Gonera