natgillin/translations-raw huggingface dataset:
“At the same time a live quantum of cod, spread over the year, will give the industry the possibility of developing markets for top quality white cod fillet.
Samtidig vil et levendekvantum torsk, fordelt over året, gi industrien mulighet til å bygge opp markeder for topp kvalitet hvit torskefilet.
For a period, fresh cod loins were a flagship product.
I en periode var fersk torskeloins et flaggskip.
But this market fell because far too much must be sold during a short season and because it is difficult to maintain a top quality,” he says.
Men dette markedet falt fordi alt for mye må selges i en kort sesong og også fordi det er vanskelig å holde en topp kvalitet.
“With 30,000 tonnes of live cod in cages, we would be able to position ourselves in the market in a completely different way,” says Pedersen.
Med 30.000 torsk stående levende i merd vil vi kunne posisjonere oss i markedet på en helt annen måte, sier Pedersen.
But the long-term goal must be a much larger quantum of cod kept alive in capture-based aquaculture before harvesting.”
Men det er opplagt at målet på lengre sikt må være et langt større kvantum som holdes levende og eventuelt fóres før slakting.
Iceland concentrated on hooks
Island satset på krok
You are implying that fishermen using long-lining and trigging should possibly receive a quota bonus on the same level as fishermen who engage in capture-based aquaculture.
– Du antyder at fiskere som tar fangstene med line og jukse kanskje burde få en kvotebonus på linje med fiskere som driver levendelagring.
There have already been discussions when the Norwegian Fishermen’s Sales Organisation has paid above the minimum price for catches using hook-based gear.
Det har allerede vært diskusjoner når Norges Råfisklag har gitt litt ekstra minstepris til fangst med krokredskaper?
“The politicians have an opportunity to control this.
– Her har politikerne mulighet til å styre.
In Iceland the politicians introduced a form of quota bonus for hook-based gear for the coastal fleet, and our recent research report states amongst other things that Icelandic cod producers on the whole attain higher prices than their Norwegian counterparts,” says Pedersen.
På Island innførte politikerne en form for kvotebonus for krokredskaper for kystflåten, og av vår forskningsrapport nylig framgår det blant annet at islandske torskeprodukter oppnår gjennomgående høyere pris enn den norske, sier Pedersen.
He adds that prioritizing hook-caught fish may stimulate net-based fishermen to change.
Han legger til at prioritering av krokfangst kan stimulere til at garnfiskere legger om.
By switching to long-lining, the fishermen will receive both larger quotas and higher prices for quality.
Ved å gå over til line vil man både få mer kvote og høyere pris for kvalitet.
Not blaming gear
Skylder ikke på redskap
However, he is cautious about putting gear types up against each other.
Han er varsom med å holde redskapsgrupper opp mot hverandre.
“In the discussions about quality, the net-based fishermen are most often blamed for crushing injuries, poor bleeding and bruising under the skin.
– I diskusjonene om kvalitet er det som oftest garnfiskerne som gis skylda for klemskader, dårlig bløgging og blodmerker under skinnet.
But the picture is more nuanced.
Bildet er mye mer nyansert.
Even fish caught by long-lining and trigging may be of poor quality if the correct procedures are not followed.
Selv linefisk og juksafisk kan være av dårlig kvalitet om ikke jobben gjøres etter boka.
When trawlers and Danish seine vessels take large catches, the quality is as may be expected.
Når trålere og snurrevadbåter tar store hal, blir kvaliteten deretter.
For Danish seines, it is of decisive importance that pumps designed for whitefish rather than pelagic fish are used.
For snurrevad er det avgjørende at man bruker pumper som er bygd for hvitfisk og ikke for pelagisk fisk.
Large catches and the use of the wrong technology can make the Danish seine vessels the villains, but there is potential for high live quality,” says Pedersen.
Store fangster og feil teknologibruk kan gjøre snurrevadfartøyer til verstinger, mens potensialet er topp levende kvalitet, sier Magnar Pedersen.
“The net fishery has perhaps the largest challenge.
– Garnfiskerne har kanskje den største utfordringen.
There is a limit to how long fish can remain in the net before the condition deteriorates to the extent that they quite simply are unable to be bled properly.
Det er en grense for hvor lenge fisk kan stå på garn uten å få svekket kondisjonen så mye at den rett og slett ikke er i stand til å blø ut etter bløgging.
A net-caught fish may have a nice appearance on the outside but already generated bruising under the skin.
En garnfisk kan se pen ut utvendig, men ha generende blodmerker under skinnet.
A trial involving trawled fish demonstrates that fish transferred for reconditioning in sea cages produce far better quality that traditional processing,” he says.
I forsøk med trålfanget fisk, viser det seg at fisk som blir satt til rekondisjonering i kar med sjøvann får langt bedre kvalitet enn etter tradisjonell behandling, sier han.
In the first phase he believes that the Danish seine fleet and also trawlers are in the best position to catch cod live.
I første omgang mener han det er snurrevadflåten, men også trålerne som er i posisjon til å fiske torsken levende.
“Providing large catches are avoided, it’s completely possible to operate live capture of fish by trawl.
– Hvis man unngår store hal, er det fullt mulig å drive levendefangst med trål.
New trawlers should be designed for live capture.”
Nye trålere bør bygges for levendefangst.
Automation and control
Automasjon og kontroll
For many years, the fisheries industry battled to end quality control by the Directorate of Fisheries.
– I mange år kjempet fiskeindustrien for å bli kvitt Fiskeridirektoratets kvalitetskontroll.
Automation does not sound non-controversial either, but you want to have both?
Heller ikke automasjon høres ukontroversielt ut, men du vil ha begge deler?
“When it comes to quality control, I have supported the position that this must be a matter between the seller and the buyer.
– Når det gjelder kvalitetskontroll, har jeg vært tilhenger av at dette må være en sak mellom selger og kjøper.
But with long experience from the industry, I have come to the conclusion that there are fundamental conditions in the interaction between the various actors that are not functioning,” says Pedersen.
Men med lang erfaring fra bransjen er jeg kommet til at det er grunnleggende forhold i samhandlingen mellom aktørene som ikke fungerer.
“Consequently, I believe that we need to have in place a supervisory body that has the specific task of ensuring that the actors perform in such a way that the quality of the raw material is taken care of in the best possible manner.
Jeg tror derfor at vi må få på plass et tilsynsorgan som har som klar oppgave å sørge for at aktørene opptrer på en slik måte at kvaliteten på råstoffet ivaretas på en best mulig måte.
If we want to best the world’s best seafood nation, we need to do something about the current situation.”
Skal vi bli verdens beste sjømatnasjon, må vi gjøre noe med dagens situasjon, mener han.
“Most people believe it’s right that a fishing boat skipper should be punished for dumping a batch of fish at sea.
– At en fiskeskipper blir straffet for å dumpe et parti fisk til havs, føler de fleste er riktig.
But the fact that his colleague can deliver a large batch of fish after leaving the net out for too long without receiving the slightest reaction must also be wrong,” says Pedersen.
Men at hans kollega kan levere et svært parti ubløgget fisk fra overstått bruk uten den minste reaksjon, må være feil, sier Pedersen.
When it comes to automation, he sees no reason why the Norwegian whitefish industry should be alone in not adopting modern technology to cut costs.
Når det gjelder automasjon ser han ingen grunn til at norsk hvitfisknæring skal være alene om ikke å ta i bruk moderne teknologi for å kutte kostnader.
“The pelagic and salmon industries are already successfully automated.
– Pelagisk industri og laksenæringa er allerede vellykket automatisert.
Whitefish offers some physical challenges, but technology is now being developed, also for whitefish, whereby finely adjusted water jets can do the cutting job that until now has been done with a knife by “the girl filleting the fish,” says Magnar Pedersen.
Hvitfisk har noen fysiske utfordringer, men det utvikles nå teknologi, også for hvitfisk, der finstilte vannstråler gjør skjærejobben som hittil har vært gjort med kniv av «jentan på fileten», sier Magnar Pedersen.
“It’s just a case of supporting this technology development until we get a breakthrough.”
Det gjelder bare å støtte denne teknologiutviklingen til vi får et gjennombrudd.
Five-year research programme
Femårig forskningsprogram
Increased profitability in the cod sector is the heading for a five-year research programme that the Norwegian Seafood Research Fund (FHF) is financing for the period 2011-2015.
Økt lønnsomhet i torskesektoren er overskriften på det femårige forskningsprogrammet som Fiskeri- og havbruksnæringens forskningsfond (FHF) har finansiert for perioden 2011-2015.
Nofima.no has links to 26 different reports, lectures and articles connected to the programme.
På Nofima.no er det lenker til 26 ulike rapporter, foredrag og artikler knyttet til programmet.
The research in the cod programme is organised in five work packages:
Forskningen i torskeprogrammet er organisert i fem «arbeidspakker».
Political and institutional regulations
Politiske og institusjonelle samfunnsbindinger.
The sector’s framework conditions and regulations
Sektorens rammebetingelser og regelverk.
Economic framework conditions in Norway
Økonomiske rammebetingelser i Norge.
Market-based harvesting
Markedsbasert høsting.
Environmental challenges and profitability conditions
Miljøutfordringer og lønnsomhetsforhold.
The objective of the research programme is to develop increased knowledge about why the cod sector has over time had weak profitability.
Målet med forskningsprogrammet er å utvikle økt kunnskap om hvorfor torskesektoren over tid har hatt svak lønnsomhet.
Such knowledge will provide the basis for proposals of measures that can contribute to increasing the profitability in the cod sector.
Slik kunnskap skal være grunnlaget for å komme med forslag til tiltak som kan bidra til å øke lønnsomheten i torskesektoren.
The objective of the collaboration agreement is to strengthen the research and continuing and further education at the two institutions.
Hensikten med samarbeidsavtalen er å styrke forskningen og etter- og videreutdanningen ved institusjonene.
Nofima’s Managing Director, Øyvind Fylling-Jensen, emphasizes that the collaboration agreement will promote among other things good professional relations, which will be displayed through joint project applications and offers.
Øyvind Fylling-Jensen, som er Nofimas administrerende direktør, understreker at samarbeidsavtalen blant annet skal fremme gode, faglige relasjoner manifistert gjennom felles prosjektsøknader og – tilbud.
“Through this collaboration agreement, Nofima and the University of Nordland have a unique opportunity to utilize our advantages as research institutions in the best manner possible including infrastructure, knowledge base and our general ability concerning compatibility, not least when it comes to research questions of an interdisciplinary nature,” says Fylling-Jensen.
– Nofima og Universitetet i Nordland har gjennom denne samarbeidsavtalen en unik mulighet til å utnytte våre fortrinn som forskningsinstitusjoner på en best mulig måte når det gjelder infrastruktur, kunnskapsbase og vår generelle evne til kompatibilitet, ikke minst når det gjelder muligheten for tverrfaglige problemstillinger, sier Fylling-Jensen.
The collaboration agreement opens for the sharing of research competence between the institutions in a more systematic manner.
Samarbeidsavtalen åpner for å dele forskningsfaglig kompetanse mellom institusjonene på en mer systematisk måte.
“Nofima is an important actor in research involving Norwegian food production.
– Nofima er en viktig aktør i forskningen rundt norsk matproduksjon.
The institute has around 410 employees and has an annual turnover of about NOK 500 million.
Årlig omsetning er rundt 500 millioner kroner.
Turid Synnøve Aas
Turid Synnøve Aas
Scientist Phone: +47 71 40 01 37 synnove.aas@nofima.no
Forsker Tlf.: +47 71 40 01 37 synnove.aas@nofima.no
Her PhD project was financed by CREATE (Centre for Research-based Innovation in Aquaculture Technology, SFI) and was carried out at Nofima in Sunndalsøra.
Doktorgradsarbeidet er finansiert av CREATE (Centre for Research-Based Innovation in Aquaculture Technology, SFI) og er utført ved Nofima Sunndalsøra.
Oeheme identifies the following factors as important in achieving cost efficient production and to fully utilize valuable feed resources: high physical feed quality, optimization of feeding systems, good spreading of the feed in the sea cages and minimizing feed loss.
Oehme peker på viktige faktorer for god kostnadseffektivitet og full utnyttelse av kostbare fôrressurser: Best mulig teknisk kvalitet på fôret, optimalisering av utfôringsanleggene, god spredning av fôr i merd og minst mulig tap av fôr.
Oehme’s PhD project has increased the knowledge of utilization of feed resources by reducing feed spill in salmonid farming, and the interaction between physical and nutritional quality of the feed.
Maike Marlene Oehmes doktorgradsarbeid har økt kunnskapen om utnyttelsen av fôrressurser ved å redusere fôrspill i oppdrett av laksefisk, og samspillet mellom teknisk og ernæringsmessig kvalitet av fôret.
She studied the formation of dust and small particles from feeds of different physical quality in a feeding system, in which air is used to convey the feed in a tube system from silo to cages, at different feeding rates and air speeds.
Hun har studert dannelse av støv og små partikler fra fôr med ulik fysisk kvalitet i et luftbasert utfôringsanlegg med ulik utmatings- og lufthastighet.
She also studied the spreading of feed pellets in a sea cage using two different spreaders and different settings on the feeding system.
Hun har også studert variasjon i fordelingen av fôr i merd med bruk av to ulike spredere og ulike innstilinger på utfôringsanlegget.
Furthermore, she has studied the interaction between physical and nutritional quality of feed, and how this interaction can affect feed intake and feed utilization.
I tillegg har samspillet mellom teknisk fôrkvalitet vært studert i forhold til fôrinntak og fôrutnyttelse.
Her PhD project has also focused on the prediction of the biological value of feeds based on the physical quality of the feed
Doktorgradsarbeidet har også hatt fokus på å predikere biologisk utnyttelse av fôret utfra tekniske analyser av fôret.
The main conclusion of Oehme’s thesis is that optimizing both physical feed quality and feeding equipment may reduce feed spill and increase feed intake in salmonids.
Hovedkonklusjonen fra arbeidet er at både fôrets tekniske kvalitet og optimalisering av utstyret i forbindelse med fôring kan redusere forspill og øke fôrinntaket hos laksefisk.
The PhD study also found that feeds with high physical quality that are optimized for minimal dust formation may have a negative effect on feed intake.
Arbeidet har også vist at fôr med høy teknisk kvalitet som er optimalisert med hensyn til å minimalisere støvdannelse, kan ha negativ effekt på fôrinntak.
“It is therefore important to focus on the interaction between the physical quality of feed and feed intake.
– Det er derfor viktig å ha fokus på samspillet mellom pelletskvalitet og fôrinntak.
However, there is still a need to further develop analytical methods to study this interaction,” says Dr. Turid Synnøve Aas at Nofima.
Det er fortsatt stort behov for metodeutvikling for å kunne studere dette samspillet, sier dr. Turid Synnøve Aas ved Nofima.
She has been a supervisor for Oehme’s PhD project along with Dr. Mette Sørensen (Nofima, UMB), Dr. Torbjørn Åsgård (Nofima), Dr. Bendik Fyhn Terjesen (Nofima), Tore Andreas Samuelsen (Nofima) and Dr. Kjell Arne Rørvik (Nofima, UMB).
Hun har vært veileder for Oehme sammen med dr. Mette Sørensen (Nofima, UMB), dr. Torbjørn Åsgård (Nofima), dr. Bendik Fyhn Terjesen, Tore Andreas Samuelsen (Nofima) og dr. Kjell Arne Rørvik (Nofima UMB).
27.
Ernæring og fôrteknologi
February 2013 Bjørn Tore Forberg
27. februar 2013 Bjørn Tore Forberg
This is attracting attention from Norwegian fishery management authorities.
Dette påkaller oppmerksomhet fra norsk fiskeriforvaltning.
Not least, there is a need for new regulations and handling guidelines so the fish may be released in a way that it survives, says Scientist Trude Borch at Nofima.
Ikke minst er det behov for nye forskrifter og informasjon om hvordan fisk settes ut på en slik måte at den overlever, sier forsker Trude Borch ved Nofima.
In a newly published article in Fisheries Management and Ecology Borch and co-authors Keno Ferter and Jeppe Kolding from the University of Bergen and Jon Helge Vølstad from the Institute of Marine Research discuss how marine fishing tourism should be regulated within the scopes of sustainable management of marine fishing resources.
Sammen med Keno Ferter og Jeppe Koldingved Universitetet i Bergen og Jon Helge Vølstad ved Havforskningsinstituttet har hun i en artikkel i tidsskriftet Fisheries Management and Ecology drøftet hvordan fiskerturismen bør videreføres innenfor rammene av bærekraftig forvaltning av marine fiskeressurser.
The base data for the analysis are from a Master’s thesis by Keno Ferter’s at the University of Bergen.
Datagrunnlaget for analysen er hentet fra Keno Ferter sitt mastergradsarbeid ved Universitetet i Bergen.
An important point in this context is that marine angling tourists to a large extent have been targeting the coastal cod stocks in the north.
Et poeng i denne sammenhengen er at sjøfisketuristene i høy grad beskatter kysttorskbestandene i nord.
In contrast to the healthy stock of North-East Arctic cod, the Norwegian coastal cod has for several years been on and off the Norwegian “Red List” for threatened species.
I motsetning til den rekordstore stammen av nordøstarktisk torsk, har kysttorsken i flere år vært i nærheten av den såkalte «rødlista» over truede arter.
The cod was either too small or too big
Torsken var enten for liten, eller for stor
“Marine fishing tourism is a growing industry in Norway.
– Sjøfisketurisme er en voksende næring i Norge.
In order to secure continued sustainable growth in this sector of the Norwegian tourism industry, it is important to introduce follow-up measures from both fishery management and the tourism industry.
For å sikre en fortsatt utvikling av denne delen av norsk reiselivsnæring, er det viktig med oppfølging både fra myndighetene og fra reiselivsnæringen.
The industry’s part of this must be to convey knowledge about the regulations and provide advice to the tourists about how to handle the fish to increase the survival rate of released fish,” says Borch.
Næringens del av jobben blir å formidle kunnskap om forskrifter og gi råd til turistene om hvordan fisken bør behandles for å øke graden av overlevelse ved utslipp, sier Borch.
Is it the international trend of catch-and-release or is it the Norwegian regulations that contribute to marine fishing tourists throwing back over half the catch of cod in Northern Norway?
– Er det den internasjonale trenden med «catch and release» eller er det norske reguleringer som bidrar til at sjøfisketuristene kaster over halvparten av torskefangsten i nord?
“The the survey data shows that regulations aimed at protecting the smallest cod is a partial reason for releasing fish.
– Svarene i undersøkelsen viser at de norske bestemmelsene for å verne den minste torsken er en delvis årsak til gjenutsetting av fisk.
A total of 10 % of the tourists that were interviewed stated that they released the cod because it was under the minimum size (regulatory catch-and-release), while 60 % of the tourists responded that they released the fish because they regarded it as “too small” (i.e. voluntary catch-and-release).
10 prosent kastet ut torsk fordi den var under minstemål (forvaltningsstyrt catch and release) mens 60 prosent av turistene oppga at de kastet ut fisken fordi de selv anså den som å være «for liten» (dvs. frivillig catch and release).
A further 9 % responded that they released the cod because they already had “too many fish”.
9 prosent av fisketuristene oppga at de kastet ut torsk fordi de allerede hadde fått «for mange fisk».
Somewhat surprisingly, 1 % responded that they released the cod because it was “too big”, either too big to use as bait or too big to be suitable as food.”
Noe overraskende oppga en prosent at de kastet ut torsk fordi den var «for stor», enten for stor til å anvendes til agn, eller for stor til å være velegnet som mat.
Want to increase the survival rate
Vil øke fiskens overlevelse
The release of cod in marine angling tourism can in part be traced back to the Norwegian regulations introduced as a result of pressure from the commercial fishermen’s special interest organisations.
Bakgrunnen for utkastet kan altså delvis spores tilbake til de norske reguleringene som har blitt innført etter påtrykk fra yrkesfiskernes interesseorganisasjoner.
In 2006 Norwegian fisheries authorities introduced an export quota of 15 kg of fish fillets per person.
– I 2006 ble det innført ei grense på 15 kilo bearbeidet fisk som kan tas ut av landet.
In 2010 a minimum landing size regulation was introduced for recreational and tourist fishing.
I 2010 ble det introdusert et minstemål på fisk for fritids- og turistfiske.
Both these regulations were introduced as part of a new management regime for Norwegian coastal cod, says Borch.
Begge disse reguleringsformene ble innført som en del av et nytt forvaltningsregime for norsk kysttorsk, sier Borch.
Given the lack of knowledge about the survival rate of released coastal cod, the authors of the article claim that a 60 % release rate can be a worrying trend.
Med dagens mangelfulle kunnskap om kysttorskens overlevelse ved utslipp, hevder artikkelforfatterne at 60 prosent utkast kan være en bekymringsfull trend.
The article concludes that providing the marine fishing tourists with handling guidelines in order to increase the rate of survival may be one of several solutions to this problem.
Artikkelen konkluderer med at økt informasjon til fisketurister om hvordan torsken bør behandles for å øke overlevelse, kan være en av flere løsninger på denne utfordringen.
There may be lessons to learn from the work scientists at Nofima and the Institute of Marine Research have provided in research on capture-based aquaculture of cod caught by hook.
Her kan det være en del å lære av det arbeidet som forskere fra Nofima og Havforskningsinstituttet har lagt ned i forbindelse med levendelagring av blant annet krokfanget torsk.
A new handbook is now available on this theme.
En ny håndbok er nå tilgjengelig på denne tematikken.
Keno Ferter is also working on increasing our knowledge about the survival rate of cod in an ongoing PhD project at the University of Bergen.
Torskens overlevelse ved utslipp studeres også nå av Keno Ferter i et pågående doktorgradsprosjekt.
Lars Axelsson
Lars Axelsson
Senior Scientist Phone: +47 901 57 584 lars.axelsson@nofima.no
Seniorforsker Tlf.: +47 901 57 584 lars.axelsson@nofima.no
We offer
Vi tilbyr:
Knowledge and analytical platform for studying effects of food on the gut microbiota and the relation to health benefits
Kunnskap og en analyseplattform for å studere effekter av mat på tarmflora og helse
Advanced tools for molecular biology and statistical analysis in relation to research on gut health
Avanserte molekylærbiologiske og statistiske analyseverktøy innen tarmhelseforskning
Lactic acid bacteria (LAB)
Melkesyrebakterier
Knowledge regarding beneficial properties of LAB in relation to health is also necessary for the production of food products with optimal health-promoting properties.
Kunnskap om melkesyrebakteriers helsefremmende egenskaper i maten og i kroppen (som probiotika) er nødvendig for å produsere matprodukter med mest helsefremmende egenskaper.
Nofima conducts research on:
Nofima forsker på: