natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Engelsk-norsk/norsk-engelsk medisinsk ordbok [English-norwegian/norwegian-english medical dictionary] - Samlaget.
Engelsk-norsk/norsk-engelsk medisinsk ordbok - Samlaget.
Science and Technology - Harper Collins.
Science and Technology - Harper Collins.
Engelsk-norsk/norsk-engelsk teknisk ordbok [English-norwegian/norwegian-english technical dictionary] - Formatic.
Engelsk-norsk/norsk-engelsk teknisk ordbok - Formatic.
Tysk-norsk/norsk-tysk teknisk ordbok [German-norwegian/norwegian-german technical dictionary] - Formatic.
Tysk-norsk/norsk-tysk teknisk ordbok - Formatic.
Dictionary of law - Merriam Webster.
Dictionary of law - Merriam Webster.
Norsk-engelsk/engelsk-norsk juridisk-økonomisk ordbok [Norwegian-english/english-norwegian legal-economic dictionary] - Cappelen Damm.
Norsk-engelsk/engelsk-norsk juridisk-økonomisk ordbok - Cappelen Damm.
Tysk-norsk/norsk-tysk [German-norwegian/norwegian/German] - Cappelen Damm.
Tysk-norsk/norsk-tysk - Cappelen Damm.
Fransk-norsk/norsk-fransk ordbok [French-norwegian/norwegian-french dictionary] - Cappelen Damm.
Fransk-norsk/norsk-fransk ordbok - Cappelen Damm.
Spansk-norsk/norsk-spansk ordbok [Spanish-norwegian/norwegian-spanish dictionary] - Cappelen Damm.
Spansk-norsk/norsk-spansk ordbok - Cappelen Damm.
Italiensk-norsk/norsk-italiensk ordbok [Italian-norwegian/norwegian-italian dictionary] - Vega forlag.
Italiensk-norsk/norsk-italiensk ordbok - Vega forlag.
Skandinavisk ordbok (norsk/svensk/dansk) [Scandinavian dictionary (norwegian/swedish/danish] - Harper Collins.
Skandinavisk ordbok (norsk/svensk/dansk) -
Trust and mistrust in societal and political institutions among ordinary and radical youth is central to the study.
Tillit og mistillit til samfunnet blant vanlige og mer radikale ungdommer er sentralt i prosjektet.
Recent research shows that today’s youth are generally straighter than ever: they are doing well at school, they drink less and they are generally behaving more agreeably.
Nyere forskning viser at ungdom i det store og det hele er ”streitere” enn noen sinne: flere trives på skolen enn før, de drikker mindre, er mindre i opposisjon og oppfører seg bedre.
At the same time, the mass media paint a picture of some young people’s political engagement associated with right-winged nationalism or with radical Islamic groups.
På den andre siden forteller mediene om at noen ungdommers politiske engasjement får ytterliggående uttrykk – som hos høyreradikale eller radikale islamister.
Against such a backdrop of different representations of the young, the NOVA researchers Ørnulf Seippel, Åse Strandbu and Viggo Vestel are to investigate various sides of how political opinions and political engagement are expressed.
Mot en slik motsetningsfull bakgrunn, skal NOVA-forskerne Ørnulf Seippel, Åse Strandbu og Viggo Vestel i et nytt forskningsprosjekt se nærmere på noen sider ved hvordan politiske holdninger og politisk engasjement kommer til uttrykk.
The research team will investigate the political attitudes most prevalent among the young today (2012).
Forskerne skal undersøke hvilke politiske holdninger som er mest utbredt blant ungdom i dag (2012).
The researchers will try to find out, inter alia , whether there is a connection between various political attitudes and trust in society’s basic institutions.
De spør blant annet om det er en sammenheng mellom ulike politiske holdninger og tillit til sentrale samfunnsinstitusjoner.
The objective here is to acquire better understandings of how their life experiences might cause mistrust, dissatisfaction, and frustrations, and whether such experiences may lead to more radical political views that are difficult to express through conventional and established political channels.
Målet er å få en bedre forståelse av hvordan ulike opplevelser og erfaringer i en ellers streit ungdomskultur kan gi grobunn for mistillit, misnøye og frustrasjoner.
Ørnulf Seippel, Åse Strandbu og Viggo Vestel Foto: NOVA Researchers Ørnulf Seippel, Åse Strandbu & Viggo Vestel
Disse opplevelse kan i sin tur gi opphav til mer radikalt politisk engasjement som har vanskelig for å finne sitt uttrykk innenfor etablerte politiske kanaler.
The study is planned to finish at the end of 2014, and the primary findings are expected to be available for publication late in 2013.
Prosjektet skal avsluttes ved utgangen av 2014, og de første resultatene planlegges publisert mot slutten av 2013.
The research team expresses its gratitude to GE Foundation for financial support.
Prosjektet er støttet finansielt av GE Foundation.
Contact: Project leader Viggo Vestel, viggo.vestel@nova.hioa.no
Kontaktperson: Prosjektleder Viggo Vestel, viggo.vestel@nova.hioa.no
Read more about NOVA's youth research
Les mer om ungdomsforskningen ved NOVA
About the GE Foundation The GE Foundation, the philanthropic organization of GE, works to solve some of the world’s most difficult problems.
About the GE Foundation The GE Foundation, the philanthropic organization of GE, works to solve some of the world’s most difficult problems.
With its partners, the GE Foundation focuses its efforts in the areas of health, education, the environment and disaster relief.
With its partners, the GE Foundation focuses its efforts in the areas of health, education, the environment and disaster relief.
In 2011, the GE family invested more than $198 million to global community and educational needs.
In 2011, the GE family invested more than $198 million to global community and educational needs.
For more information, visit www.gefoundation.com.
Ørnulf Seippel, Åse Strandbu og Viggo Vestel Foto: NOVA
The Learning Centre and Library has purchased access to academic journals from Springer og Cambridge University Press.
Læringssenter og bibliotek har i sommer inngått avtaler på tilgang til vitenskapelige tidsskrifter fra forlagene Springer og Cambridge University Press.
SpringerLink
SpringerLink
The journals are also searchable in BIBSYS Ask.
Tidsskriftene er også søkbare i BIBSYS Ask.
Cambridge Journals
Cambridge Journals
Cambridge Journals covers approximately 250 titles, divided across a number of disciplines.
Cambridge Journals pakken dekker ca.
This list contains a selection:
Her er et utvalg:
Biomedical sciences
Biomedisin
Economics, business and management
Økonomi og ledelse
Computer science
Informasjonsteknologi
Cultural studies
Kulturstudier
Engineering
Ingeniørfag
Environmental studies
Miljøfag
Language and linguistics
Språk og lingvistikk
Music and performance studies
Musikk og scenefag
Psychotherapy and counselling
Psykoterapi og veiledning
Social studies
Sosialfag
Do you have comments, or would like to suggest other academic resources that HiOA should subscribe to?
Har du kommentarer eller ønsker om andre akademiske ressurser som HiOA bør abonnere på?
Please send these to lsb-digitalt@hioa.no, or make a comment on our Facebook page!
Disse kan i så fall sendes til lsb-digitalt@hioa.no, eller legg inn en kommentar på Facebook siden vår!
'When you work with your computer or phone, auto personalisation can customise what you want as a user, your experiences and your needs at the moment’, tells Anthony.
– Når du arbeider på datamaskina eller telefonen din, kan automatisk personalisering tilpasse brukaropplevinga til dine ønske, erfaringar og behov i augneblinken, fortel Anthony.
'In this project, we will see whether we can use existing technology to recognise user experiences at a specific moment, and customise the interaction to meet the demands of that experience.'
– I dette prosjektet vil vi sjå på om vi kan bruke eksisterande teknologi til å oppfatte brukaropplevinga i ein viss augneblink og tilpasse interaksjonen for å møte brukaren sine behov i den aktuelle situasjonen."
Anthony gives us an example on how it can be useful:
Anthony gjev eit døme på korleis dette kan vere nyttig:
'You are going to the airport, you know your plane is delayed, and you do not know what gate it is.
– Du er på veg til flyplassen, du veit at flyet ditt er forseinka, og du veit ikkje kva for utgang flyet går frå.
You are on the airlines web site trying to find the gate, in a noisy environment, you are in a hurry, maybe you have jet lag, you’re not thinking straight, and you are very tired.
Du prøver å finne nummeret på flyselskapet si nettside, i bråkete omgjevnader, du har hastverk, kanskje har du jet lag, du tenkjer ikkje klårt, og du er svært trøytt.
'We will see whether we can automatically customise the web site to be simple and easy to use in that moment.'
– Vi vil sjå om vi kan tilpasse nettsida automatisk for å gjere den enkel og grei å bruke i augneblinken.
'The project is part of the universal design research group at HiOA.
– Prosjektet er ein del av HiOA si forskingsgruppe for universell utforming av IKT.
The aim is to make all systems easy to use by as many people as possible,' says Pietro.
Målet er å gjere alle system enkle å bruke for flest mogleg, seier Pietro.
'It is not useful only for people with disabilities, but for everyone,' Anthony adds.
– Dette er ikkje berre nyttig for menneske med funksjonshemmingar, men for alle, legg Anthony til.
'Stage 1 is to try to figure out; is it even possible?
– Det første steget er å finne ut om det i det heile teke er mogleg.
Can conventional technology, smartphones, wearables, and things like that, capture the data we need?'
Er konvensjonell teknologi, slik som smarttelefonar, smarttilbehøyr og liknande, i stand til å fange opp dataa vi treng?
'All these devices have loads of sensors that register various things about the environment.
– Alle desse apparata har mengdevis med sensorar som registrerer ulike miljøfaktorar.
We hope that these sensors can give us information about the users’ experience at that moment.
Vi håpar at desse sensorane kan gje oss informasjon om brukaropplevinga i augneblinken.
That information can then be used to customise the interface.'
Slik informasjon kan så brukast til å tilpasse brukargrensesnittet."
'Is this something that does not exist at the moment?'
– Ikkje heilt.
'Not exactly, some pieces exist, but not to the level and extent that we want' says Pietro.
Nokre delar av det finst, men ikkje på det nivået og i det omfanget vi ønskjer, seier Pietro.
'I can adapt my web browser, and then go to a new web page, and use the same adaptions, and if I am reading a book on my IPhone, and I go to my Ipad, I can start where I left it.'
– Eg kan tilpasse nettlesaren min og så gå til ei ny nettside og bruke dei same tilpassingane, og dersom eg les ei bok på iPhone og skifter til iPad, kan eg halde fram der eg slapp.
'You can do all that now, but we want to take the next step.
– Vi kan gjere alt dette no, men vi vil ta det eit steg vidare.
Synchronisation is very helpful, but we are talking about an automatic customisation based on user experience,' says Pietro.
Synkronisering er svært nyttig, men vi snakkar om automatisk tilpassing på grunnlag av brukarerfaringar, seier Pietro.
'We can know a lot about a person’s cognitive stage based on a number of different tests, and we know that we can personalise to a certain degree, but no one has really connected these areas together in a way that uses conventional technology.' says Anthony.
– Ulike testar kan fortelje oss mykje om ein person sitt kognitive stadium, og vi veit at vi kan personalisere til ei viss grad, men ingen har eigentleg kopla desse områda saman på ein måte som brukar konvensjonell teknologi, seier Anthony.
'We hope to make that connection, to see if it is even possible, and to use everyday technology to make that connection happen.
– Vi håpar å gjere dette, å sjå om det let seg gjere, og å bruke kvardagsteknologi for å verkeleggjere denne koplinga.
But we’re still at an early stage.'
Men vi er framleis på eit tidleg stadium i prosessen.
'We are going to explore this field over the next year.
– Vi skal utforske dette området i løpet av det komande året.
If everything goes well, we will produce a prototype and a report.'
Dersom alt går bra, skal vi lage ein prototype og ein rapport.
'If we can see it is not possible, we will work more on the configuration dimension, and try to see how we can allow the user to configure the interface themselves.'
– Dersom vi kjem til at det ikkje lèt seg gjere, vil vi arbeide meir med konfigurasjonsdimensjonen og prøve å finne ut korleis vi kan gjere brukarar i stand til å konfigurere grensesnittet sjølve.
'Our hope is that in ten or fifteen years, this sort of research becomes the basis for a system that can be a game changer.
– Vi håpar at denne forskinga i løpet av ti-femten år vil danne grunnlaget for eit system som kan revolusjonere området.
We are trying to take a small step in the beginning of a process, and then we see what comes next.'
Vi prøver å ta eit lite steg for å setje i gong prosessen, og så får vi sjå kva som hender.
'Quite a lot is still missing.
– Det er framleis mykje som manglar.
Now, web sites and mobile apps are essentially the way designers have decided.
No for tida er nettsider og mobilapplikasjonar stort sett slik designaren har bestemt.
The way we use and interact with them is based on the designers work.
Måten vi brukar og samhandlar med dei på er diktert av designaren sitt arbeid.
What we are trying, is something radically different.
Det vi prøver å få til, er noko heilt anna.
Something that will automatically adapt itself depending on the user,' says Pietro.
Noko som automatisk vil tilpasse seg brukaren, seier Pietro.
'You can see how the user is using the program, and then it is learning, and it can respond to that.'
– Du kan sjå korleis brukaren brukar programmet, og så vil det lære og vere i stand til å respondere på det.
'It is truly the next level of responsive design.
– Dette er verkeleg det neste nivået innanfor responsiv design.
Since the 1990’s we have had responsive design, but it is still very platform based,' says Anthony.
Vi har hatt responsiv design sidan 1990-talet, men designet er framleis svært plattformbasert, seier Anthony.
'We are looking at how we can create a design that is responsive to the user’s individual experience, and really transform that interaction.'
– Vi ser på korleis vi kan skape design som reagerer på brukaren si individuelle oppleving og verkeleg omskape interaksjonen.
'We have a long way to go,' admits Anthony.
– Vi har langt att, vedgår Anthony.
'Nevertheless, this is the start,' adds Pietro.
– Ikkje desto mindre er det ei byrjing, legg Pietro til.
'We are very fortunate that Bufdir gave us the funding to do this exploratory research.
– Vi er svært heldige som har fått støtte frå Bufdir til denne innleiande forskinga.
I have done research all over the world, and I have never had a government so interested in doing this sort of ground level research, especially in this area,' says Anthony.
Eg har forska over heile verda, og eg har aldri sett ei regjering som er så interessert i denne typen grunnforsking, særleg på dette området, seier Anthony.
'Universal design is touching everybody’s life.
– Universell utforming vedkjem alle liv.
We should be proud to live in a country like Norway where we have the opportunity to do this kind of research.'
Vi bør vere stolte av å bu i eit land som Noreg, der vi har moglegheiter til å gjennomføre slik forsking.
'It is a different way of interacting with technology, and a different way of designing technology.
– Det er ein annleis måte å samhandle med teknologi på, og ein annleis måte å utforme teknologi på.
We are hoping that this platform really provides a basis for the future of technology development,' says Anthony.
Vi håpar at denne plattforma verkeleg kan leggje grunnlaget for den framtidige teknologiske utviklinga, seier Anthony.
'I have done some research where the aim was to find out if the system could see if the user was a beginner or not, and automatically respond in a different way depending on how the user was actually interacting with the system,' says Pietro.
– Eg har forska litt for å finne ut om systemet kunne sjå om brukaren var ein nybyrjar eller ikkje og automatisk respondere på ulike måtar alt etter korleis brukaren samhandla med systemet, seier Pietro.
'It is a kind of extension on that, really.
– Dette er eigentleg ei slags vidareføring av det.
It is a big job, because the stuff I had was limited to a particular area, so this is widening it out.'
Det er eit stort arbeid, for mi forsking var avgrensa til eitt spesielt område, og dette femner mykje vidare.
'Another way of looking at this, is if you have a door handle, could you imagine if there was some technology that could detect whether you had a hand or not?
– For å sjå det på ein annan måte: tenk deg at du har eit dørhandtak; kan du førestelle deg at det fanst ein type teknologi som kunne oppdage om du har ei hand eller ikkje?
Now it is made of wood and metal, and there is a mechanism there, and that is it.
No er det metall og treverk og ein mekanisme, og det er det.
Could you imagine if someone had fingers missing and the door would recognize that and change the way it opens?'
Kan du førestelle deg at dersom nokon mangla fingrar, ville døra oppdage det og forandre måten den opnar seg på?
Malmberg-Heimonen's research has targeted the effects of labour market reforms and welfare policies, youth and marginalisation, long-term social assistance dependency and social capital from a welfare perspective.
Hennes forsking har handlet om effekter av arbeidsmarkedspolitiske og velferdspolitiske mekanismer, ungdom og marginalisering, langvarige sosialbidragsmottakere og sosial kapital fra et velferdsperspektiv.
Her main expertise is related to randomised controlled studies (RCT) within social work, which was also the focus of her doctoral thesis ’Public welfare policies and private responses -Studies of European labour market policies in transition’ (2005).
Hennes ekspertiseområde er randomiserte kontrollerte studier (RCT) innen sosialt arbeid, noe som også hennes doktoravhandling ’Public welfare policies and private responses -Studies of European labour market policies in transition’ fra 2005 var basert på.
Ira started working at HiOA in 2006, leading the research project Family group conferences in adult contexts (2006-10), which aimed at implementing and experimentally evaluating the intervention.
Malmberg-Heimonens kom til HiOA i 2006 for å lede det NFR-finansierte forskningsprosjektet Nettverksråd (2006-2010), med mål å utvikle, implementere og eksperimentelt evaluere intervensjonen nettverksråd (familieråd i voksenkontekst).
The aim of the intervention was to strengthen the social capital, trust and social network of long-term social assistance recipients, and in the long run, their mental health, quality of life and social inclusion.
Målet med intervensjonen var å styrke sosialhjelpmottakernes sosiale kapital, tillit og sosiale nettverk, og på lengre sikt helse, livskvalitet og sosial inklusjon.
The project is unique because the evaluation was conducted by an experimental randomised study.
Prosjektet var unikt siden evalueringen er en eksperimentell studie med en randomisert intervensjons- og kontrollgruppe.
For two years, Malmberg-Heimonen has been head of Sosialforsk, and in 2011, she was appointed international reader (docent) in social work at the University of Helsinki.
I to år har Malmberg-Heimonen vært leder for Sosialforsk, og i 2011 ble hun utnevnt som dosent i sosialt arbeid ved Helsingfors Universitet.
The committee promoting Malmberg-Heimonen to professor writes that she through participation in European research projects has demonstrated that she handles large data sets, but also connects her analysis to the central questions within comparative welfare research.
I uttalelsen fra bedømmelseskomiteen heter det at Malmberg-Heimonen gjennom deltakelse i europeiske forskningsprosjekter har demonstrert at hun kan håndtere store datamengder, men også kople sine analyser til den komparative velferdsforskningens sentrale spørsmål.
She has further been a pioneer in experimental studies within social work, and is currently a well-established researcher within the field.
Hun har dessutan vært tidlig ute med eksperimentelle studier innen sosialt arbeid, og er i dag en veletablert forsker innen feltet.
Ira's main focus the next few years will be to analyse the experimental data from the CMPA project, propose new projects within the domain, develop networks and she also plan a stay abroad in order to cooperate more closely with international colleagues.
Hennes hovedfokus de neste to årene vil være å analysere de eksperimentelle dataene fra HPMT- prosjektet, søke nye prosjekter innen tematikken, videreutvikle nettverk og planlegge et utenlandsopphold for tettere samarbeid med internasjonale kolleger.
Cooperation is also important to her in the research group at the Social Welfare research centre, where the strategy grant to strong research groups implies the opportunity to continue the research cooperation within health and welfare.
Samarbeid er også viktig for henne i fagmiljøet på Sosialforsk, hvor strategimidlene til sterke grupper innebærer muligheten til ytterligere tverrfaglig forskningssamarbeid innen helse og velferd, både internt og eksternt.
In both lectures Professor Billett will address new research on the connection between learning in education and working life – Learning through practice.
Begge forelesningene vil ta opp ny forskning på forholdet mellom læring i utdanning og arbeid – praksisrettet læring.
Professor Stephen Billett is a leading researcher within learning in working life, vocational and professional education and more generally – Learning through practice.
Professor Stephen Billett er en ledende forsker innen læring i arbeidslivet, yrkes- og profesjonsutdanning og - mer generelt - læring gjennom og for praksis.
Lecture at Pilestredet Campus in Oslo:
Forelesning på Frydenlund:
Learning through practice: Constituting a curriculum, pedagogy and epistemology of practice.
Learning through practice: Constituting a curriculum, pedagogy and epistemology of practice.
Where: Athene, Pilestredet 46.
13-1430
In this lecture Professor Billett will focus on learning through practice by drawing on historical anthropological, cognitive research in an analysis of what learning through occupational practice implies – theoretically and practically.
Professor Billett trekker på historisk, antropologisk, kognitiv forskning i en analyse av hva læring i yrkesutøvelse innebærer – teoretisk og praktisk.
Lecture at Kjeller Campus:
Forelesning på Kjeller:
In this lecture Professor Billett will address important questions related to vocational education.
Forelesningen tar opp sentrale spørsmål knyttet til yrkesutdanning.
He will among other things emphasise the complexity of occupational practice which is not necessary founded on higher education.
Han vil bl.a. framheve kompleksiteten i yrkesutøvelse som ikke nødvendigvis bygger på høyere utdanning.
Who is Stephen Billett?
Hvem er Stephen Billett?
Dr. Stephen Billett is Professor of Adult and Vocational Education in the School of Education and Professional Studies at Griffith University, Brisbane, Australia and also an Australian Research Council Future Fellow.
Dr. Stephen Billett is Professor of Adult and Vocational Education in the School of Education and Professional Studies at Griffith University, Brisbane, Australia and also an Australian Research Council Future Fellow.
Stephen has worked as a vocational educator, educational administrator, teacher educator, professional development practitioner and policy developer within the Australian vocational education system and as a teacher and researcher at Griffith University.
Stephen has worked as a vocational educator, educational administrator, teacher educator, professional development practitioner and policy developer within the Australian vocational education system and as a teacher and researcher at Griffith University.
Since 1992, he has researched learning through and for work and has published widely in the fields of vocational learning, workplace learning and conceptual accounts of learning for vocational purposes.
Since 1992, he has researched learning through and for work and has published widely in the fields of vocational learning, workplace learning and conceptual accounts of learning for vocational purposes.