natgillin/translations-raw huggingface dataset:
HiOA has, for example, just advertised for a PhD position to carry out research into climate change, the media and welfare.
HiOA har for eksempel nettopp utlyst en stipendiatstilling for forskning på klima, medier og velferd.
The aim is to run the course in climate journalism as a permanent offering from autumn 2017 and that the course should alternate between Norway and Boulder.
Målet er å kunne holde kurset i klimajournalistikk fast fra høsten 2017 og at kurset skal bytte mellom å være i Norge og i Boulder.
From a study tour to Svalbard Foto: Kathrine Five Andreas Ytterstad Foto: Nick Moe-Pryce Sara Noémie Plassnig exploring icebergs outside Longyearbyen.
Fra en studietur til Svalbard Foto: Kathrine Five Andreas Ytterstad Foto: Nick Moe-Pryce Sara Noémie Plassnig på isbrevandring utenfor Longyearbyen.
Foto: Kelsey Ray
Foto: Kelsey Ray
For more information, contact Vigdis Hegna Myrvang
Disputasen ledes av professor Mette Halskov Hansen.
The study uses the British Household Panel Survey (BHPS) and the ONS Longitudinal Study (LS).
Analysene anvender longitudinelle data der individer følges over tid, både survey-data (British Household Panel Study) og folketellingsdata (ONS LS).
Labour market entry Later entry to the labour market is associated with higher employment levels after age 50.
Tidspunkt for jobbstart De som begynner å jobb sent, jobber mer senere i livet enn de som begynte å jobbe tidligere i livet.
For women, the age at which they enter employment partly determines their occupation and industry, which in turn affect later employment outcomes.
Blant kvinner kan denne sammenhengen i noen grad forklares med yrke og næring.
Both men and women who form their first partnership at a later age (up to about 25 years) are more likely to be in employment after 50 and less likely to leave employment in a given year.
Også de som etablerte sitt første parforhold relativt sent (fram mot 25 års alder), jobber mer senere i livet enn de som stiftet familie tidlig i livet.
Health Being in poor health after 50 is very strongly associated with being out of employment already or with leaving employment.
Helse Dårlig helse reduserer yrkesaktiviteten sterkt etter 50 års alder.
Among men, early entry to the labour market and a lack of continuous employment are related to poor health and hence to lower levels of later-life employment.
Blant menn kan helsesvikt forklare hvorfor tidlig yrkesstart og avbrudd i yrkesaktiviteten fører til mindre arbeid senere i livet.
Among women, rather than employment stability, it is their main occupation which is associated with later health and hence employment outcomes.
Blant kvinner er det hvilket yrke man har, snarere enn avbrudd i yrkeshistorien, som har betydning for helse og yrkesaktivitet senere i livet.
Source: Blekesaune.
Kilde: Blekesaune.
Life-course events and later-life employment.
Life-course events and later-life employment .
Department for Work and Pensions, Research Report 502.
Department for Work and Pensions, Research Report 502.
London: HMSO
London: HMSO
For more information contact Morten Blekesaune
For mer informasjon kontakt Morten Blekesaune
They also have lower educational ambitions, exercise less, participate less in organised leisure activities, and are more often bullied.
De har også lavere utdanningsambisjoner, trener mindre, deltar sjeldnere i organiserte fritidsaktiviteter og blir oftere mobbet.
Oslo is nevertheless a good and safe place to grow up for the vast majority of the city's teenagers.
Oslo er likevel et godt og trygt sted å vokse opp for de aller fleste av byens tenåringer.
The majority have a good relationship with their parents and friends, enjoy school, are active outside school and are satisfied with their own health.
Flertallet har et godt forhold til foreldre og venner, trives på skolen, er aktive på fritiden og er fornøyd med egen helse.
The use of alcohol and drugs is at an all-time low.
Bruken av rusmidler er historisk lav.
The above are all findings from the youth survey Young in Oslo 2015.
Dette kommer fram i ungdomsundersøkelsen Ung i Oslo 2015.
Although the majority are doing well, there is considerable room for improvement in the quality of life of many young people in the city.
Men selv om flertallet har det bra, er det rom for betydelige forbedringer i livskvaliteten til mange av byens ungdommer.
This is particularly true of many young people from disadvantaged families and girls with mental health problems.
Spesielt gjelder dette for mange ungdommer fra ressursfattige familier, og unge jenter som har psykiske plager.
Family background matters
Familiebakgrunn teller
‒ The results confirm the impression of a city with substantial social differences, says project manager Patrick Lie Andersen of NOVA/HiOA.
- Resultatene bekrefter bildet av en by med store sosiale forskjeller, forteller prosjektleder Patrick Lie Andersen ved NOVA/HiOA.
The differences are not only about where people live or whether or not they come from immigrant backgrounds, but have a lot to do with what resources young people have access to through their families.
Forskjellene handler ikke bare om bosted eller innvandringsbakgrunn, men mye om hva slags ressurser ungdommene har tilgang på gjennom sin egen familie.
Many of those who grow up in families with the least socio-economic resources have a more difficult childhood and adolescence than many other young people in Oslo.
Mange av de unge som vokser opp med færrest sosioøkonomiske ressurser, har en vanskeligere oppvekst enn mange andre ungdommer i Oslo.
This group's situation is consistently poorer across most areas.
Gruppen kommer systematisk dårligere ut på de fleste områder.
Poorer scores in many areas
Skårer dårligere på mange områder
According to Andersen, young people in this group are less satisfied with their parents and the local community, and more of them lack a close friend than other young people in Oslo.
Ifølge Andersen er disse ungdommene mindre fornøyd med foreldrene sine og lokalmiljøet, og flere mangler en fortrolig venn sammenliknet med andre osloungdommer.
They exercise less and participate less in organised leisure activities.
De trener mindre og deltar sjeldnere i organiserte fritidsaktiviteter.
At the same time, they have media habits that mean that they spend more time in front of a screen.
Samtidig har de medievaner som gjør at de tilbringer mer tid foran skjermen.
They also score lower than other young people on physical and mental health.
De kommer også dårligere ut enn andre unge når det gjelder fysisk og psykisk helse.
They have the lowest level of satisfaction with their own health and the most physical health problems, fewer have a positive self-image, and many suffer from mental health problems.
De er minst fornøyd med egen helse, har flest fysiske helseplager, færre har et godt selvbilde og mange sliter med psykiske plager.
On the positive side, fewer people in this group drink alcohol than in other groups.
På plussiden er det færre i denne gruppen som drikker alkohol sammenliknet med de andre gruppene.
Teenagers from disadvantaged families are more at risk of bullying and violence, more involved in criminal activities and skip school more often than others.
Tenåringene fra ressurssvake familier er mer utsatt for mobbing og vold, er mer involvert i kriminelle handlinger og skulker oftere skolen.
New measures are needed
Trenger nye tiltak
‒ Young in Oslo provides a good knowledge base, and the next step should be to carry out a more systematic investigation of why so many of these young people fare so badly and consider what measures can be implemented, Andersen points out.
- Ung i Oslo gir et godt kunnskapsgrunnlag, og neste steg bør nå være å undersøke mer systematisk hvorfor mange av disse ungdommene kommer så dårlig ut, og vurdere hvilke tiltak som kan iverksettes, påpeker Andersen.
‒ Since the differences between city districts and the social differences are so pronounced and stable, we need ask whether the services offered by the City of Oslo today are good enough for all groups.
- Siden bydelsforskjellene og de sosiale forskjellene er så framtredende og stabile, må vi kunne spørre om tilbudene byen har i dag, er gode nok for alle grupper.
Oslo youth focus on higher education
Oslo-ungdom er opptatt av høyere utdanning
Most young people in Oslo plan to study at a university or university college, and the percentage in Oslo is higher than in the rest of Norway.
De fleste osloungdommene har planer om å ta utdanning på universitet eller høgskole, og tallet er høyere i Oslo enn i resten av landet.
Slightly more girls than boys expect to take higher education.
Litt flere jenter enn gutter tror de vil ta høyere utdanning.
‒ Plans for higher education are closely linked to socio-economic background, Andersen says.
- Planer om høyere utdanning henger veldig tydelig sammen med sosioøkonomisk bakgrunn, forteller Andersen.
‒ Among the group with the lowest level of educational and financial resources in the family, 70 per cent expect to take higher education, while the figure is 86 per cent for the group with the highest level of family resources.
- Blant de som har færrest utdanningsmessige og økonomiske ressurser i familien, er det 70 prosent som tror de vil ta høyere utdanning, mens tallet er 86 prosent for de med flest ressurser i familien.
Immigrant background less important than social background
Innvandrerbakgrunn betyr mindre enn sosial bakgrunn
På mange områder skiller unge med innvandrerbakgrunn seg lite fra andre osloungdommer.
På mange områder skiller unge med innvandrerbakgrunn seg lite fra andre osloungdommer.
Det er likevel tre områder hvor det å ha innvandrerbakgrunn har stor betydning: Oslo-ungdom med innvandrerbakgrunn bruker langt mindre rusmidler, mer tid på lekser og mindre tid på trening og organiserte fritidsaktiviteter.
Det er likevel tre områder hvor det å ha innvandrerbakgrunn har stor betydning: Oslo-ungdom med innvandrerbakgrunn bruker langt mindre rusmidler, mer tid på lekser og mindre tid på trening og organiserte fritidsaktiviteter.
Mental health problems are increasing and are more common than in the rest of Norway
Psykiske helseplager øker, og er høyere enn resten av landet
Mental health problems are more prevalent among young people in Oslo than in the rest of the country, and the figure is increasing among girls.
Psykiske plager er mer utbredt blant unge i Oslo sammenliknet med unge i resten av landet, og tallet øker blant jentene.
The proportion of girls who report a high level of depressive symptoms has almost doubled since 1996.
Siden 1996 har andelen jenter som rapporterer et høyt nivå på depressive symptomer blitt nesten dobbelt så stort.
Young people from disadvantaged families suffer most.
Det er unge fra ressurssvake familier som er mest plaget.
Of this group of teenagers, 20 per cent have depressive symptoms, while the same is true of 15 per cent of teenagers from the most advantaged families.
20 prosent av disse tenåringene har depressive symptomer, mens det samme gjelder 15 prosent av de unge fra de mest ressurssterke familiene.
Girls experience much greater problems than boys in all age cohorts.
Jenter er mye mer plaget enn gutter på alle alderstrinn.
However, the problems peak towards the end of upper secondary school, when about three in ten girls show signs of depressive symptoms.
Problemet er i midlertid størst på slutten av videregående, der rundt tre av ti jenter viser tegn på depressive symptomer.
It is among young people of upper secondary school age that Oslo differs most from the rest of the country.
Det er på videregående Oslo skiller seg fra resten av landet.
‒ The fact that more and more young girls are struggling with mental health problems is one of the most problematic findings from this survey, Andersen emphasises.
- At stadig flere unge jenter sliter med psykiske helseplager, er et av de mest problematiske funnene fra undersøkelsen, understreker Andersen.
'Mental health problems and stress could place significant limitations on young people's everyday lives.'
- Psykiske plager og stress er noe som kan legge betydelige begrensninger i de unges hverdag.
‒ We have to work harder to find good ways of preventing mental health problems.
- Vi må jobbe mer med å finne gode virkemidler for å forebygge psykiske helseplager.
This should be a focus area in the years ahead, Andersen believes.
Dette bør være et satsingsområde i årene framover, mener Andersen.
About Young in Oslo 2015
Om Ung i Oslo 2015
The purpose of the survey is to map different aspects of young people's everyday lives and their living conditions, and to look at changes over time by comparing findings with three previous Young in Oslo surveys (from 1996, 2006 and 2012).
Formålet med undersøkelsen er å kartlegge ulike sider ved ungdoms hverdag og deres levekår, og å undersøke endringer over tid gjennom å sammenlikne med tre tidligere Ung i Oslo-studier (fra 1996, 2006 og 2012).
The report summarises responses from more than 24,000 young people who participated in the Young in Oslo questionnaire survey in the period from January to March 2015.
Rapporten oppsummerer svar fra mer enn 24.000 ungdommer som deltok i spørreundersøkelsen Ung i Oslo i januar til mars 2015.
The survey covers all years of lower and upper secondary school, and includes all public and most private schools.
Undersøkelsen omfatter alle trinn på ungdomsskolen og i videregående, og dekker samtlige offentlige skoler og de fleste private.
The response rates are 86 per cent in lower secondary school and 72 per cent in upper secondary school.
Svarprosenten i undersøkelsen er 86 prosent på ungdomstrinnet og 72 prosent på videregående.
In order to determine what social and financial resources young people have access to through their families, the researchers have prepared a measure of social background based on the 'sum' of the parents' level of education, whether they go on holiday, whether the respondents have their own bedroom, whether the family has a car etc.
For å fange opp hva slags sosiale og økonomiske ressurser ungdommene har tilgang på gjennom familien, har forskerne laget et mål på sosial bakgrunn som utgjør «summen» av foreldrenes utdanningsnivå, om man drar på ferie, har eget soverom, om familien har bil m.m.
On this basis, the respondents were divided into three groups: people with few, medium and most socio-economic resources.
Ut fra dette har de delt ungdommene inn i tre grupper: de med få, middels og flest sosioøkonomiske ressurser.
The survey uses question modules from Ungdata, which allows comparisons to be made between young people in Oslo and in the rest of the country.
Undersøkelsen bruker spørremoduler fra Ungdata, og dermed kan osloungdommene sammenliknes med unge i resten av landet.
The City of Oslo commissioned the report.
Oslo kommune er oppdragsgiver for rapporten.
Download, read or buy the publication:
Last ned eller bestill rapporten:
Ung i Oslo 2015 NOVA Rapport 8/15 Patrick Lie Andersen & Anders Bakken
Ung i Oslo 2015 NOVA Rapport 8/15 Patrick Lie Andersen & Anders Bakken
Do you have a question? contact: Patrick Lie Andersen, e-mail: patrick.andersen@nova.hioa.no
For spørsmål ta kontakt med Patrick Lie Andersen, e-post: patrick.andersen@nova.hioa.no
Foto: NOVA The Young in Oslo report was published in September 2015.
Foto: NOVA Ung i Oslo-rapporten offentliggjøres 2. september
In this article, we explore how public front-line service organizations respond to contradictory demands for institutional reform and the types of hybridization this entails.
I denne artikkelen undersøker forfatterne hvordan offentlige tjenesteorganisasjoner responderer på motsetningsfylte institusjonelle krav, og hvilke former for organisatorisk hybriditet slike responser medfører.
We elucidate four types of responses by the front-line organizations as they have incorporated these contradictory demands: ‘non-hybridity’ (ignoring post-NPM demands), ‘ad hoc hybridity’ (indecisive adherence to both demands), ‘negative hybridity’ (separation of the demands), and ‘positive hybridity’ (integration of both demands).
I artikkelen beskriver forfatterne fire typer organisatoriske responser og medførende hybriditet i måten lokalkontorene har håndtert disse motsetningsfylte institusjonelle kravene: ‘ikke-hybriditet’ (ignorering av post-NPM-kravene), ‘ad hoc hybriditet’ (ubesluttsom etterlevelse av kravene), ‘negativ hybriditet’ (separasjon av kravene), og ‘positiv hybriditet’ (integrasjon av kravene).
On the basis of these findings, we argue that hybridization and agency are possible in fields of public reform characterized by a highly institutionalized NPM logic and explore the key organizational characteristics that facilitate hybridization in such fields.
Basert på den empiriske analysen argumenterer forfatterne for at hybriditet og handlingsrom ( agency ) er mulig til tross for den sterke dominansen til én logikk i slike institusjonaliserte felt, og de diskuterer de organisatoriske betingelsene som muliggjør dette.
Read more at publisher’s website
Les mer på utgivers nettside
Literature: Fossestøl, Knut, Eric Bret, Tone Alm Andreassen and Lars Klemsdal (2015): Managing Institutional Complexity in Public Sector Reform: Hybridization in Front-line Service Organizations.
Kilde: Fossestøl, Knut, Eric Breit, Tone Alm Andreassen and Lars Klemsdal (2015): Managing Institutional Complexity in Public Sector Reform: Hybridization in Front-line Service Organizations.
Public Administration .DOI: 10.1111/padm.12144.
Public Administration DOI:10.1111/padm.12144.
Contakt Eric Breit
Kontakt Eric Breit
The conference: Bonds and Communities.
Bonds and Communities.
Key-note speakers The key-note speakers of the conference were James Côté, University of Western Ontario, Canada; Janet Holland, South Bank University, UK; Katrine Fangen, University of Oslo, Norway, and Les Back, Goldsmith College, University of London, UK.
Hovudførelesarane Dei inviterte hovudførelesarane på konferansen var James Côté, University of Western Ontario, Canada; Janet Holland, South Bank University, UK; Katrine Fangen, University of Oslo, Norway, og Les Back, Goldsmith College, University of London, UK.
You can read abstracts of their lectures on the conference web site
Du kan lese korte samandrag av føredraga på nettsidene til konferansen.
Anders Bakken
Anders Bakken
Gestur Gudmundsson, James Côté & Janet Holland
Gestur Gudmundsson, James Côté & Janet Holland
Read more about NOVAs youth research
Les meir om ungdomsforskinga ved NOVA
That is very motivating,' says Sindre Säfvenbom.
Det er veldig motiverende, sier Sindre Säfvenbom.
'In many ways, the field is new and untested in terms of research,' he adds.
– Fagfeltet er på mange måter nytt og uprøvd hva forskning angår, legger han til.
Sindre sees himself ending up as an IT consultant, but he would also like to work on follow-up of regulations in public administration.
Sindre tror han ender opp som IT-konsulent, men han kan også tenke seg å jobbe i forvaltningen med oppfølging av regelverk.
As a first-year master's student, he has already begun work on his master's project, and his assigned supervisor is a professor at Westerdals Oslo School of Arts, Communication and Technology.
Som første års masterstudent er han allerede i gang med masterprosjektet, og har fått en professor ved Westerdals som veileder.
'I'm going to write about universal design and user-friendliness in relation to a 3D-based mobile platform.
– Jeg skal skrive om universell utforming og brukervennlighet av en 3D-basert mobilplattform.
3D interface and universal design are relatively new areas in ICT, and combining them is very interesting.'
3D-interface og universell utforming er relativt nye fagområder i IT, og det er veldig interessant å kombinere dem.
'You have a bachelor's degree in applied computer technology, and have been a student at HiOA for some time.
– Du har tatt bachelorstudiet i anvendt datateknologi tidligere, og vært student på HiOA en stund.
Are you satisfied with HiOA?'
Er du fornøyd med HiOA?
'I studied anthropology for a year at university before I came here.
– Jeg studerte antropologi ett år på universitetet først.
It was fun, but there wasn't the same sense of solidarity and unity as here at HiOA.
Det var gøy, men det ga ikke en like god følelse av samhold og enhet, som det er på HiOA.
I feel there is a much more established sense of community here.
– Det er en mye mer etablert fellesskapsfølelse her, synes jeg.
So I'm very pleased with the school.'
Så jeg er storfornøyd.
'What made you choose the master's programme in Universal Design of ICT?'
– Hva fikk deg til å velge masterstudiet i universell utforming av IKT?
'I worked on this topic in the bachelor's programme.
– Jeg jobbet med det i bachelorstudiet.
Our first project in the first semester was difficult, but very interesting.
Det første prosjektet vi hadde første semesteret var vanskelig og veldig interessant.
I wanted to learn more and become really good at this type of work.
Jeg ville lære mer, og bli ordentlig dyktig i den typen arbeid.
I did a lot of research on my own and studied extensively while I was completing my bachelor's degree.
– Jeg har gjort mye research på egen hånd, og lest mye i løpet av bachelorstudiet mitt.
When I was considering whether to find a job right away or move on to a master's programme, I thought that this is something that I'm very interested in and want to learn more about.
Da jeg vurderte om jeg skulle gå ut i jobb eller gå videre på master, tenkte jeg at dette er noe jeg brenner for, og vil vite mer om.
And that I might as well just take the master's degree right away.'
Og da kunne jeg likså godt ta mastergraden med en gang.
'The master's students have varied backgrounds from ICT and write master's theses on game development, learning platforms, employment platforms, and physical means of interaction, such as touch screens or keyboards.
– Masterstudentene har variert bakgrunn fra IT, og skriver masteroppgaver om blant annet spillutvikling, læringsplattformer, ansettelsesplattformer, og om fysiske interaksjonsmåter som touch-skjermer eller tastatur.
Is it an advantage that the students have such different academic backgrounds and interests?'
– Er det en fordel at studentene har ulik faglig bakgrunn og interesser?
'This diversity is an asset to us as students, since there are so many different approaches and points of view and ways of emphasising research questions and projects.'
– Mangfoldet beriker studiehverdagen med mange forskjellige tilnærminger, synspunkter og vektlegging av forskningsspørsmål og prosjekter.
'There are students from different countries and continents on the programme.
– Her er studenter fra ulike land og verdensdeler.
What is that like?'
Hvordan opplever du det?
'I don't think there's anything negative about it.
– Det er utelukkende positivt, synes jeg.
It makes the world smaller and the research communities more closely knit, and helps to disseminate knowledge about an extremely important aspect of digital development.
Det gjør verden mindre, forskningsmiljøene mer sammenknyttet, og sprer kunnskap om et ekstremt viktig aspekt ved digital utvikling.
After all, universal design helps to make technology available to everyone and is very important in a global perspective.
Universell utforming er jo med på å gjøre teknologi tilgjengelig for alle, og er ekstremt viktig i et globalt perspektiv.
It will help many people.'
Det vil hjelpe mange mennesker.
'But not all countries have a political interest in universal design or laws that regulate it?'
– Men alle land har jo ikke lovreguleringer og politiske interesser knyttet til universell utforming?
'That's true.
– Det er sant.
That brings us back to the global perspective, where everyone can benefit from the work carried out at both master's level and at higher research levels.
Da kommer vi tilbake til det globale perspektivet, der alle kan nyte godt av arbeidet som blir gjort på masternivå og på høyere forskningsnivå.
Eventually, this will not only benefit Norwegians, but also the rest of the world, and it will be easier to add functionality to universal design.'
Det er jo noe som med tid og stunder vil gagne ikke bare nordmenn, men også resten av verden, hvor det også vil bli enklere å legge til funksjonalitet for universell utforming.