natgillin/translations-raw huggingface dataset:
IMO MSC.1/Circ.1316,
IMO MSC.1/rundskr. 1316,
IMO MSC.1/Circ.1317.
IMO MSC.1/rundskr. 1317.
IMO MSC.1/Circ.1270,
IMO MSC.1/rundskr. 1270,
IMO MSC.1/Circ.1270 including Corrigendum 1.
IMO MSC.1/rundskr. 1270, innbefattet rettelse 1.
The fixed high expansion foam fire extinguishing system (including those systems which use inside air from their working spaces for their intended performance), for machinery spaces and cargo pump rooms must still be tested with the approved concentrate to the satisfaction of the administration.
Det fastmonterte brannslokkingsanlegget med høyekspanderende skum for maskinrom og lastepumperom (herunder anlegg som bruker inneluften i rommet for å oppfylle sin funksjon) må prøves med det godkjente konsentratet og vurderes som tilfredsstillende av administrasjonen.
IMO MSC/Circ.670.
IMO MSC/rundskr. 670.
Fixed water-based local application fire-fighting systems components for use in category “A” machinery spaces
Systemkomponenter til fastmonterte, vannbaserte brannslokkingsanlegg til bruk i maskinrom i kategori «A»
(nozzles and performance tests).
(dyser og driftsprøvinger)
IMO MSC.1/Circ.1387.
IMO MSC.1/rundskr. 1387.
IMO MSC.1/Circ.1272.
IMO MSC.1/rundskr. 1272.
IMO MSC.1/Circ.1242,
IMO MSC.1/rundskr. 1242,
Short circuit isolators:
Kortslutningsisolatorer:
EN 54-17 (2007) including AC(2007).
EN 54-17 (2007), innbefattet AC (2007),
Input/output devices:
Inngangs- og utgangsinnretninger:
Cables:
Kabler:
IEC 60533 (1999).
IEC 60533 (1999).
Fire alarm devices — Sounders
Brannalarmutstyr — akustiske alarmgivere
Sounders:
Akustiske alarmgivere:
Dual-purpose type nozzles
Kombinerte strålerør
Hand-held branch pipes for fire service use — Combination branch pipes PN 16:
Håndholdte grenrør til bruk av brannvesenet — kombinerte grenrør PN 16:
Hand-held branch pipes for fire service use — Smooth bore jet and/or one fixed spray jet angle branch pipes PN 16:
Håndholdte grenrør til bruk av brannvesenet – grenrør PN 16 med en samlet stråle og/eller en stråle med fast spredningsvinkel:
Medium expansion foam fire extinguishing systems components — Fixed deck foam for tankers
Systemkomponenter til brannslokkingsanlegg med mediumekspansjonsskum – faste skumslokkingsanlegg for tankskip
Reg. II-2/10.8.1,
Reg. II-2/10.8.1,
IMO MSC.1/Circ.1239,
IMO MSC.1/rundskr. 1239,
IMO MSC/Circ.798.
IMO MSC/rundskr. 798.
IMO MSC.1/Circ.1276,
IMO MSC.1/rundskr. 1276,
IMO MSC.1/Circ.1312.
IMO MSC.1/rundskr. 1312.
MSC.4(48)-(IBC Code),
MSC.4(48)-(IBC-regelverket),
IMO MSC/Circ.553.
IMO MSC/rundskr. 553.
IMO MSC.1/Circ.1268.
IMO MSC.1/rundskr. 1278.
Inside air high expansion foam systems for the protection of machinery spaces and cargo pump rooms shall be tested with the approved concentrate to the satisfaction of the administration.
Brannslokkingsanlegg som bruker inneluft for å produsere høyekspanderende skum til beskyttelse av maskinrom og lastepumperom, må prøves med det godkjente konsentratet og vurderes som tilfredsstillende av administrasjonen.
IMO MSC.1/Circ.1271.
IMO MSC.1/rundskr. 1271.
IMO MSC.1/Circ.1315.
IMO MSC.1/rundskr. 1315.
and for:
og for:
Aspiring smoke detectors:
Aspirasjonsdetektorer:
And, as applicable for explosive atmospheres:
Samt, dersom det er relevant, for eksplosive atmosfærer:
“C” class divisions
Skiller i klasse «C»
IMO MSC.1/Circ.1370.
IMO MSC.1/rundskr. 1370.
IMO MSC.1/Circ.1370,
IMO MSC.1/rundskr. 1370,
EN/IEC 60945 (2002) including IEC 60945 Corrigendum 1 (2008).
EN 60945 (2002), innbefattet IEC 60945 rettelse 1 (2008).
Evacuation guidance systems used as an alternative to low-location lighting systems
Evakueringsledesystemer brukt som alternativ til lavt plasserte belysningssystemer
IMO MSC.1/Circ.1168.
IMO MSC.1/rundskr. 1168.
Notes applicable to Section 4:
Merknader som gjelder avsnitt 4:
Navigation equipment.
Navigasjonsutstyr.
IEC 61162-1 ed4.0 (2010-11) — Part 1:
IEC 61162-1 utg. 4.0 (2010-11) — Del 1:
IEC 61162-2 ed1.0 (1998-09) — Part 2:
IEC 61162-2 utg. 1.0 (1998-09) — Del 2:
IEC 61162-3 ed1.1 Consol. with am1 (2010-11) — Part 3:
IEC 61162-3 utg. 1.1 konsol. med endr. 1 (2010-11) — Del 3:
Serial data instrument network
Instrumentnett for serielle data
IEC 61162-3-am1 ed1.0 (2010-06) Amendment 1 — Part 3:
IEC 61162-3-endr. 1 utg. 1.0 (2010-06) Endring 1 — Del 3:
IEC 61162 series refer to the following reference standards for Maritime navigation and radiocommunication equipment and systems — Digital interfaces:
IEC 61162-serien omfatter følgende referansestandarder for Navigasjons- og radiokommuikasjonsutstyr og -systemer til bruk i sjøfart — Digitale grensesnitt:
REGULATION (EU) No 1025/2012 OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL
EUROPAPARLAMENTS- OG RÅDSFORORDNING (EU) nr. 1025/2012
on European standardisation, amending Council Directives 89/686/EEC and 93/15/EEC and Directives 94/9/EC, 94/25/EC, 95/16/EC, 97/23/EC, 98/34/EC, 2004/22/EC, 2007/23/EC, 2009/23/EC and 2009/105/EC of the European Parliament and of the Council and repealing Council Decision 87/95/EEC and Decision No 1673/2006/EC of the European Parliament and of the Council
om europeisk standardisering og om endring av rådsdirektiv 89/686/EØF og 93/15/EØF samt europaparlaments- og rådsdirektiv 94/9/EF, 94/25/EF, 95/16/EF, 97/23/EF, 98/34/EF, 2004/22/EF, 2007/23/EF, 2009/23/EF og 2009/105/EF og om oppheving av rådsvedtak 87/95/EØF og europaparlaments- og rådsbeslutning nr. 1673/2006/EF
OJ C 376, 22.12.2011, p. 69.
EUT C 376 av 22.12.2011, s. 69.
Position of the European Parliament of 11 September 2012 (not yet published in the Official Journal) and decision of the Council of 4 October 2012.
Europaparlamentets holdning av 11. september 2012 (ennå ikke offentliggjort i EUT) og Rådets beslutning av 4. oktober 2012.
The primary objective of standardisation is the definition of voluntary technical or quality specifications with which current or future products, production processes or services may comply.
Det viktigste målet med standardisering er å fastsette frivillige tekniske spesifikasjoner eller kvalitetsspesifikasjoner som nåværende eller framtidige produkter, produksjonsprosesser eller tjenester kan være i samsvar med.
Standardisation can cover various issues, such as standardisation of different grades or sizes of a particular product or technical specifications in product or services markets where compatibility and interoperability with other products or systems are essential.
Standardisering kan gjelde ulike aspekter, som for eksempel standardisering av forskjellige kvaliteter eller størrelser for et bestemt produkt, eller tekniske spesifikasjoner på produkt- eller tjenestemarkeder der kompatibilitet og samvirkingsevne med andre produkter eller systemer er vesentlige.
European standardisation is organised by and for the stakeholders concerned based on national representation (the European Committee for Standardisation (CEN) and the European Committee for Electrotechnical Standardisation (Cenelec)) and direct participation (the European Telecommunications Standards Institute (ETSI)), and is founded on the principles recognised by the World Trade Organisation (WTO) in the field of standardisation, namely coherence, transparency, openness, consensus, voluntary application, independence from special interests and efficiency (‘the founding principles’).
Europeisk standardisering organiseres av og for de berørte partene på grunnlag av nasjonal representasjon (Den europeiske standardiseringsorganisasjon (CEN) og Den europeiske komité for elektroteknisk standardisering (CENELEC) og direkte deltaking (Det europeiske standardiseringsinstitutt for telekommunikasjon (ETSI)), og bygger på de prinsippene som Verdens handelsorganisasjon (WTO) har anerkjent innen standardisering, det vil si sammenheng, innsyn, åpenhet, enighet, frivillig anvendelse, uavhengighet fra særinteresser, og effektivitet (nedenfor kalt grunnprinsippene).
In accordance with the founding principles, it is important that all relevant interested parties, including public authorities and small and medium-sized enterprises (SMEs), are appropriately involved in the national and European standardisation process.
I henhold til grunnprinsippene er det viktig at alle relevante berørte parter, herunder offentlige myndigheter og små og mellomstore bedrifter («SMB»), på en hensiktsmessig måte trekkes inn i det nasjonale og europeiske standardiseringsarbeidet.
National standardisation bodies should also encourage and facilitate the participation of stakeholders.
Nasjonale standardiseringsorganer bør også oppmuntre til og legge til rette for de berørte partenes deltaking.
European standardisation also helps to boost the competitiveness of enterprises by facilitating in particular the free movement of goods and services, network interoperability, means of communication, technological development and innovation.
Europeisk standardisering bidrar dessuten til å forbedre foretakenes konkurranseevne ved å fremme særlig fritt varebytte og fri bevegelighet for tjenester, samvirkingsevne mellom nett, kommunikasjonsmidler, teknologisk utvikling og nyskaping.
European standardisation reinforces the global competitiveness of European industry especially when established in coordination with the international standardisation bodies, namely the International Organisation for Standardisation (ISO), the International Electrotechnical Commission (IEC) and the International Telecommunication Union (ITU).
Europeisk standardisering styrker europeisk næringslivs samlede konkurranseevne, særlig når den fastsettes i samarbeid med de internasjonale standardiseringsorganene, det vil si Den internasjonale standardiseringsorganisasjon (ISO), Den internasjonale elektrotekniske standardiseringsorganisasjon (IEC) og Den internasjonale teleunion (ITU).
Standards produce significant positive economic effects, for example by promoting economic interpenetration on the internal market and encouraging the development of new and improved products or markets and improved supply conditions.
Standarder har betydelige positive økonomiske virkninger, for eksempel ved at de fremmer det økonomiske utbyttet på det indre marked og utviklingen av nye og bedre produkter eller markeder samt bedre forsyningsvilkår.
Standards thus normally increase competition and lower output and sales costs, benefiting economies as a whole and consumers in particular.
Standarder øker vanligvis konkurransen og senker produksjons- og salgskostnadene og gavner dermed økonomien som helhet, og forbrukerne i særdeleshet.
Standards may maintain and enhance quality, provide information and ensure interoperability and compatibility, thereby increasing safety and value for consumers.
Standarder kan opprettholde og forbedre kvaliteten, gi opplysninger og sikre samvirkingsevne og kompatibilitet, og dermed øke sikkerheten og verdien for forbrukerne.
European standards are adopted by the European standardisation organisations, namely CEN, Cenelec and ETSI.
Europeiske standarder vedtas av de europeiske standardiseringsorganisasjonene, det vil si CEN, CENELEC og ETSI.
European standards play a very important role within the internal market, for instance through the use of harmonised standards in the presumption of conformity of products to be made available on the market with the essential requirements relating to those products laid down in the relevant Union harmonisation legislation.
Europeiske standarder spiller en svært viktig rolle i det indre marked, for eksempel ved bruk av harmoniserte standarder ved formodning om samsvar for produkter som skal gjøres tilgjengelig på markedet, med de vesentlige kravene til disse produktene som er fastsatt i Unionens relevante harmoniseringsregelverk.
Those requirements should be precisely defined in order to avoid misinterpretation on the part of the European standardisation organisations.
Disse kravene bør være nøyaktig fastsatt for å unngå misforståelser hos europeiske standardiseringsorganisasjoner.
Standardisation plays an increasingly important role in international trade and the opening-up of markets.
Standardisering spiller en stadig viktigere rolle i internasjonal handel og for åpning av markeder.
The Union should seek to promote cooperation between European standardisation organisations and international standardisation bodies.
Unionen bør bestrebe seg på å fremme samarbeid mellom europeiske standardiseringsorganisasjoner og internasjonale standardiseringsorganer.
The Union should also promote bilateral approaches with third countries to coordinate standardisation efforts and promote European standards, for instance when negotiating agreements or by seconding standardisation experts to third countries.
Unionen bør også fremme tosidige metoder med tredjestater for å samordne standardiseringsarbeidet og fremme europeiske standarder, for eksempel i forbindelse med forhandling av avtaler eller ved utsending av standardiseringssakkyndige til tredjestater.
Furthermore the Union should encourage contact  between European standardisation organisations and private forums and consortia, while maintaining the primacy of European standardisation.
Videre bør Unionen oppmuntre til kontakt mellom europeiske standardiseringsorganisasjoner og private fora og konsortier, samtidig som den europeiske standardiseringens forrang opprettholdes.
European standardisation is governed by a specific legal framework consisting of three different legal acts, namely Directive 98/34/EC of the European Parliament and of the Council of 22 June 1998 laying down a procedure for the provision of information in the field of technical standards and regulations and of rules on Information Society services (
Europeisk standardisering omfattes av en særskilt rettslig ramme som består av tre ulike rettsakter, nemlig europaparlaments- og rådsdirektiv 98/34/EF av 22. juni 1998 om en informasjonsprosedyre for standarder og tekniske forskrifter samt regler for informasjonssamfunnstjenester(
However, the current legal framework is no longer up to date with developments in European standardisation over recent decades.
Den nåværende rettslige rammen er imidlertid ikke lenger ajourført med den utviklingen som har funnet sted innen europeisk standardisering de seneste tiårene.
Therefore, the current legal framework should be simplified and adapted in order to cover new aspects of standardisation to reflect those latest developments and future challenges in European standardisation.
Den nåværende rettslige rammen bør derfor forenkles og tilpasses for å dekke nye aspekter ved standardisering som avspeiler den seneste utviklingen og framtidige utfordringer innen europeisk standardisering.
That relates in particular to the increased development of standards for services and the evolution of standardisation deliverables other than formal standards.
Dette gjelder særlig den tiltakende utviklingen av standarder for tjenester og utviklingen av andre standardiseringspublikasjoner enn formelle standarder.
OJ L 315, 15.11.2006, p. 9.
EUT L 315 av 15.11.2006, s. 9.
OJ L 36, 7.2.1987, p. 31.
EFT L 36 av 7.2.1987, s. 31.
The European Parliament’s Resolution of 21 October 2010 on the future of European standardisation (
Både europaparlamentsresolusjon av
OJ C 70 E, 8.3.2012, p. 56.
EUT C 70 E av 8.3.2012, s. 56.
In order to ensure the effectiveness of standards and standardisation as policy tools for the Union, it is necessary to have an effective and efficient standardisation system which provides a flexible and transparent platform for consensus building between all participants and which is financially viable.
For å sikre at standarder og standardisering skal være effektive politiske redskaper for Unionen, er det nødvendig å ha en virkningsfull og effektiv standardiseringsordning som gir en fleksibel og åpen plattform for å oppnå enighet mellom alle deltakerne, og som er økonomisk levedyktig.
Directive 2006/123/EC of the European Parliament and of the Council of 12 December 2006 on services in the internal market (
I europaparlaments- og rådsdirektiv 2006/123/EF av 12. desember 2006 om tjenester i det indre marked(
It obliges the Member States to encourage, in cooperation with the Commission, the development of voluntary European standards with the aim of facilitating compatibility between services supplied by providers in different Member States, the provision of information to the recipient and the quality of service provision.
Det forplikter medlemsstatene til i samarbeid med Kommisjonen å oppmuntre til utvikling av frivillige europeiske standarder for å gjøre tjenester som ytes av tjenesteytere i ulike medlemsstater, framlegging av opplysninger til mottakere og tjenestenes kvalitet mer forenlige.
However, Directive 98/34/EC only applies to standards for products while standards for services are not expressly covered by it.
Direktiv 98/34/EF får imidlertid bare anvendelse på produkter, mens standarder for tjenester ikke uttrykkelig er omfattet av dette.
Furthermore, the delineation between services and goods is becoming less relevant in the reality of the internal market.
Det blir dessuten stadig mindre relevant å skille mellom tjenester og produkter i virkeliggjøringen av det indre marked.
In practice, it is not always possible to clearly distinguish standards for products from standards for services.
I praksis er det ikke alltid mulig å skille klart mellom standarder for produkter og standarder for tjenester.
Many standards for products have a service component while standards for services often also partly relate to products.
Mange standarder for produkter har en tjenestebestanddel, mens standarder for tjenester ofte også delvis gjelder produkter.
Thus, it is necessary to adapt the current legal framework to these new circumstances by extending its scope to standards for services.
Det er derfor nødvendig å tilpasse den nåværende rettslige rammen til de nye omstendighetene ved å utvide den rettslige rammens virkeområde til standarder for tjenester.
Like other standards, standards for services are voluntary and should be market-driven, whereby the needs of the economic operators and stakeholders directly or indirectly affected by such standards prevail, and should take into account the public interest and be based on the founding principles, including consensus.
Standarder for tjenester er som andre standarder frivillige og bør være markedsbaserte. Behovene til markedsdeltakere og berørte parter som direkte eller indirekte berøres av slike standarder, bør ha forrang. Standardene bør også ta hensyn til offentlighetens interesse og bygge på grunnprinsippene, herunder enighet.
They should primarily focus on services linked to products and processes.
Standardene bør først og fremst fokusere på tjenester knyttet til produkter og prosesser.
The legal framework allowing the Commission to request one or several European standardisation organisations to draft a European standard or European standardisation deliverable for services should be applied while fully respecting the distribution of competences between the Union and the Member States as laid down in the Treaties.
Den rettslige rammen som gjør det mulig for Kommisjonen å be én eller flere europeiske standardiseringsorganisasjoner om å utarbeide en europeisk standard eller en europeisk standardiseringspublikasjon for tjenester, bør anvendes idet kompetansefordelingen mellom Unionen og medlemsstatene som fastsatt i traktatene, fullt ut overholdes.
This concerns in particular Articles 14, 151, 152, 153, 165, 166 and 168 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) and Protocol (No 26) on Services of General Interest annexed to the Treaty on European Union (TEU) and to the TFEU in accordance with which it remains the exclusive competence of the Member States to define the fundamental principles of their social security, vocational training and health systems and to shape the framework conditions for the management, financing, organisation and delivery of the services supplied within those systems, including – without prejudice to Article 168(4) TFEU and to Directive 2005/36/EC of the European Parliament and of the Council of 7 September 2005 on the recognition of professional qualifications (
Dette gjelder særlig artikkel 14, 151, 152, 153, 165, 166 og 168 i traktaten om Den europeiske unions virkemåte (TEUV) og protokoll (nr. 26) om tjenester av allmenn interesse som er vedlagt traktaten om Den europeiske union (TEU) og TEUV, hvorav det følger at medlemsstatene har enekompetanse til å fastsette grunnprinsippene for sine trygdeordninger, helsetjenester og sin yrkesrettede opplæring, og til å utforme rammevilkårene for å forvalte, finansiere, organisere og yte de tjenestene som utføres innenfor disse ordningene, herunder – med forbehold for artikkel 168 nr. 4 i TEUV og europaparlaments- og rådsdirektiv 2005/36/EF av 7. september 2005 om godkjenning av yrkeskvalifikasjoner(
The Commission should not, by means of such a request, affect the right to negotiate, conclude and enforce collective agreements and to take industrial action in accordance with national law and practices which respect Union law.
Kommisjonen bør ikke i form av en slik anmodning påvirke retten til å forhandle fram, inngå og håndheve tariffavtaler og retten til å gjennomføre faglige aksjoner i samsvar med nasjonal lovgivning og praksis som overholder unionsretten.
The European standardisation organisations are subject to competition law to the extent that they can be considered to be an undertaking or an association of undertakings within the meaning of Articles 101 and 102 TFEU.
De europeiske standardiseringsorganisasjonene omfattes av konkurranseretten i den grad de kan anses å være et foretak eller en sammenslutning av foretak i henhold til artikkel 101 og 102 i TEUV.
Within the Union, national standards are adopted by national standardisation bodies which could lead to conflicting standards and technical impediments in the internal market.
Innenfor Unionen vedtas nasjonale standarder av nasjonale standardiseringsorganer, noe som kan føre til motstridende standarder og tekniske hindringer i det indre marked.
Therefore, it is necessary for the internal market and for the effectiveness of standardisation within the Union to confirm the existing regular exchange of information between the national standardisation bodies, the European standardisation organisations and the Commission, about their current and future standardisation activities as well as the standstill principle applicable to the national standardisation bodies within the framework of the European standardisation organisations which provides for the withdrawal of national standards after the publication of a new European standard.
Det er derfor nødvendig for det indre marked og for effektiviteten av standardiseringen i Unionen å bekrefte den nåværende regelmessige utvekslingen av opplysninger mellom de nasjonale standardiseringsorganene, de europeiske standardiseringsorganisasjonene og Kommisjonen om deres pågående og framtidige standardiseringsvirksomhet, samt bekrefte det prinsippet om karensperiode som gjelder for de nasjonale standardiseringsorganene innenfor rammen av de europeiske standardiseringsorganisasjonene, som fastsetter tilbaketrekkingen av nasjonale standarder etter offentliggjøringen av en ny europeisk standard.
The national standardisation bodies and European standardisation organisations should also observe the provisions on exchange of information in Annex 3 to the Agreement on Technical Barriers to Trade (
De nasjonale standardiseringsorganene og europeiske standardiseringsorganisasjonene bør også overholde bestemmelsene om utveksling av opplysninger i vedlegg 3 til avtalen om tekniske handelshindringer(
Approved by Council Decision 94/800/EC of 22 December 1994 concerning the conclusion on behalf of the European Community, as regards matters within its competence, of the agreements reached in the Uruguay Round multilateral negotiations (1986-1994)(OJ L 336, 23.12.1994, p. 1).
Godkjent ved rådsbeslutning 94/800/EF av 22. desember 1994 om inngåelse på vegne av Det europeiske fellesskap, på områder som faller inn under dets myndighet, av avtalene som ble oppnådd i Uruguay-rundens multilaterale forhandlinger (1986–1994) (EFT L 336 av 23.12.1994, s. 1).