natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The energy content of the fuel consumption shall be calculated by means of the following formula:
Energiinnholdet i brenselforbruket skal beregnes ved hjelp av følgende formel:
Energy content of fuel consumption [TJ] = (fuel consumed [t or m
Energiinnhold i brenselforbruk [TJ] = (forbrukt brensel [t eller m
In case volume units are used the operator shall consider any conversion that may be required to account for differences in pressure and temperature of the metering device and the standard conditions for which the net calorific value was derived for the respective fuel type.
Dersom det benyttes volumenheter, skal den driftsansvarlige vurdere om det kreves omregning for å ta hensyn til for forskjeller i trykk og temperatur i måleutstyret og standardvilkårene som netto brennverdi er utledet i forhold til, for den aktuelle brenseltypen.
Fuel consumed
Forbrukt brensel
Fuel consumption is metered without intermediate storage before combustion in the installation resulting in a maximum permissible uncertainty of less than ± 7,5 % for the metering process.
Brenselforbruket måles uten mellomlagring før forbrenning i anlegget, og dette gir en største tillatte usikkerhet på mindre enn ± 7,5 % for måleprosessen.
Fuel consumption is metered without intermediate storage before combustion in the installation applying metering devices resulting in a maximum permissible uncertainty of less than ± 5,0 % for the metering process
Brenselforbruket måles uten mellomlagring før forbrenning i anlegget ved hjelp av måleutstyr som gir en største tillatte usikkerhet på mindre enn ± 5,0 % for måleprosessen.
Fuel purchase metered applying metering devices resulting in a maximum permissible uncertainty of less than ± 2,0 % for the metering process.
Brenselinnkjøp måles ved hjelp av måleutstyr som gir en største tillatte usikkerhet på mindre enn ± 2,0 % for måleprosessen.
Fuel consumption is calculated using a mass balance approach based on the quantity of fuel purchased and the difference in the quantity held in stock over a period of time using the following formula:
Brenselforbruket beregnes ved hjelp av en massebalansemetode som bygger på mengden av innkjøpt brensel og forskjellen i mengde på lager i løpet av et tidsrom, ved hjelp av følgende formel:
Fuel C = (Fuel P + (Fuel S – Fuel E) – Fuel O)
Brensel C = brensel P + (brensel S – brensel E) – brensel O
Fuel C:
Brensel C:
Fuel combusted during the reporting period
Brensel som forbrennes i løpet av rapporteringsperioden
Fuel purchased during the reporting period
Brensel som kjøpes inn i løpet av rapporteringsperioden
Fuel stock at the beginning of the reporting period
Brensel på lager ved rapporteringsperiodens begynnelse
Fuel stock at the end of the reporting period
Brensel på lager ved rapporteringsperiodens slutt
Fuel used for other purposes (transportation or re-sold)
Brensel som brukes til andre formål (transport eller videresalg)
Fuel consumption is metered without intermediate storage before combustion in the installation applying metering devices resulting in a maximum permissible uncertainty of less than ± 2,5 % for the metering process.
Brenselforbruket måles uten mellomlagring før forbrenning i anlegget ved hjelp av måleutstyr som gir en største tillatte usikkerhet på mindre enn ± 2,5 % for måleprosessen.
It should be noted that different fuel types will result in significantly different permissible uncertainties for the metering process with gaseous and liquid fuels generally being metered more accurately than solid fuels.
Legg merke til at ulike brenseltyper vil gi betydelige ulikheter i tillatt usikkerhet for måleprosessen ettersom gassformige og flytende brensler vanligvis måles mer nøyaktig enn faste brensler.
There are however many exceptions within each of the classes (depending on the type and properties of the fuel, the delivery path (ship, rail, truck, conveyor belt, pipeline) and circumstances specific to the installation) which preclude a simple attribution of fuels to tiers.
Det finnes imidlertid mange unntak i hver av kategoriene (avhengig av brenselets type og egenskaper, leveringsmetode (skip, jernbane, lastebil, transportbånd, rørledning) og forholdene ved de enkelte anleggene) som hindrer at brenslene enkelt kan tildeles nivåer.
The operator applies country specific net calorific values for the respective fuel as listed in Appendix 2.1 A.3 «1990 country specific net calorific values» of the 2000 IPCC «Good practice guidance and uncertainty management in national greenhouse gas inventories» (http://www.ipcc.ch/pub/guide.htm).
Den driftsansvarlige anvender landspesifikke netto brennverdier for hvert brensel som oppført i tillegg 2.1 A.3 «1990 country specific net calorific values» i IPCCs «Good practice guidance and uncertainty management in national greenhouse gas inventories» fra 2000 (http://www.ipcc.ch/pub/guide.htm).
The operator applies country specific net calorific values for the respective fuel as reported by the respective Member State in its latest national inventory submitted to the Secretariat of the United Nations Framework Convention on Climate Change.
Den driftsansvarlige anvender landspesifikke netto brennverdier for hvert brensel som den enkelte medlemsstaten har rapportert i den siste nasjonale fortegnelsen som er framlagt for sekretariatet for De forente nasjoners rammekonvensjon om klimaendring.
The operator derives emission factors for each batch of fuel based on one of the following established proxies:
Den driftsansvarlige utleder utslippsfaktorer for hvert brenselparti på grunnlag av én av følgende fastsatte tilnærmingsverdier:
in combination with an empirical correlation as determined by an external laboratory according to the provisions of section 10 of Annex I. The operator shall ensure that the correlation satisfies the requirements of good engineering practice and that it is applied only to values of the proxy which fall into the range for which it was established.
kombinert med en empirisk korrelasjon som fastsettes av et innleid laboratorium i samsvar med bestemmelsene i avsnitt 10 i vedlegg I. Den driftsansvarlige skal sørge for at korrelasjonen tilfredsstiller kravene til god teknisk praksis, og at den bare anvendes på verdier for tilnærmingsverdien som faller inn under området som den er etablert for.
Activity-specific emission factors representative for the respective batches are determined by the operator, an external laboratory or the fuel supplier according to the provisions of section 10 of Annex I.
Virksomhetsspesifikke utslippsfaktorer som er representative for de enkelte partiene fastsettes av den driftsansvarlige, et innleid laboratorium eller brenselleverandøren i samsvar med bestemmelsene i avsnitt 10 i vedlegg I.
A reference oxidation/reference value of 0,99 (corresponding to a 99 % conversion of carbon to CO
En referanseoksidasjonsverdi/referanseverdi på 0,99 (tilsvarer en omdanning av 99 % av karbonet til CO
For solid fuels activity-specific factors are derived by the operator based on carbon contents of ashes, effluents and other wastes and by-products and other non-fully oxidised emissions of carbon according to the provisions specified in section 10 of Annex I.
Når det gjelder faste brensler, utleder den driftsansvarlige virksomhetsspesifikke faktorer på grunnlag av karboninnholdet i aske, spillvann og annet avfall og biprodukter og andre ikke helt oksiderte karbonutslipp i samsvar med bestemmelsene angitt i avsnitt 10 i vedlegg I.
Emissions from flares shall include routine flaring and operational flaring (trips, start-up and shutdown) as well as emergency relieves.
Utslipp fra fakling skal omfatte rutinemessig og driftsmessig fakling (kjøring, oppstarting og stansing) samt nødutslipp.
Amount of flare gas [m
Mengden av faklet gass [m
Using a reference emission factor of 0,00785 t CO
Her brukes en referanseutslippsfaktor på 0,00785 t CO
Emission factor [t CO
Utslippsfaktoren [t CO
Oxidation rate of 0,995.
Oksidasjonsgrad på 0,995.
These two calculation methods are equivalent.
Disse to beregningsmetodene er likeverdige.
Calculation shall be as follows:
Beregningen skal foretas som følger:
Calculation method A «Carbonate based»
Beregningsmetode A «karbonatbasert»
[t] of dry carbonate as process input per year metered by operator or supplier with a maximum permissible uncertainty of less than ± 7,5 % for the metering process.
Tørt karbonat i [t] som innsatsmateriale i prosessen per år målt av den driftsansvarlige eller leverandøren med en største tillatte usikkerhet på mindre enn ± 7,5 % for måleprosessen.
Use of stoichiometric ratios of conversions of carbonates [t CO
Bruk av støkiometriske forhold for omregning av karbonater [t CO
This value shall be adjusted for the respective moisture and gangue content of the applied carbonate material.
Denne verdien skal justeres for respektivt innhold av fukt og gangart i det anvendte karbonatmaterialet.
Stoichiometric emission factors
Støkiometriske utslippsfaktorer
Emission factor [t CO
Utslippsfaktor [t CO
In general:
Generelt:
molecular weight of CO
molekylvekt av CO
= 1 (for alkali earth metals)
= 1 (for jordalkalimetall)
stoichiometric number of CO
støkiometrisk tall for CO
Conversion factor:
Omregningsfaktor:
Calculation method B «gypsum based»
Beregningsmetode B «gipsbasert»
[t] of dry gypsum (CaSO
Tørr gips (CaSO
Stoichiometric ratio of dehydrated gypsum (CaSO
Støkiometrisk forhold mellom tørr gips (CaSO
The measurement guidelines contained in Annex I shall be applied.
Retningslinjene for måling i vedlegg I får anvendelse.
DETERMINATION OF EMISSIONS OF NON-CO
FASTSETTELSE AV UTSLIPP AV ANDRE KLIMAGASSER ENN CO
Specific guidelines for the determination of emissions of non-CO
Særlige retningslinjer for fastsettelse av utslipp av andre klimagasser enn CO
The protection of the interests of consumers, health, quality of life and economic interests, must be integrated.
Vern av forbrukernes interesser, dvs. helse, livskvalitet og økonomiske interesser, skal inngå i målene.
BOUNDARIES
AVGRENSNING
The monitoring of greenhouse gas emissions from an installation shall include all emissions from combustion and production processes as occurring in refineries.
Overvåkingen av utslipp av klimagasser fra et anlegg skal omfatte alle utslipp fra forbrennings- og produksjonsprosesser som forekommer i raffinerier.
Emissions from processes carried out in adjacent installations of the chemical industry not included in Annex I to the Directive, which are not part of the refining production chain shall not be accounted for.
Det skal ikke redegjøres for utslipp fra prosesser ved nærliggende anlegg i den kjemiske industrien som ikke er omfattet av vedlegg I til direktivet, og som ikke inngår i raffineriets produksjonslinje.
Potential CO
Mulige kilder til CO
energy related combustion:
energirelatert forbrenning:
boilers,
kjeler,
internal combustion engines/turbines,
forbrenningsmotorer/turbiner,
catalytic and thermal oxidisers,
katalytiske og termiske reaktorer,
coke calcining kilns,
kokskalsineringsovner,
firewater pumps,
brannvannspumper,
crackers;
krakkere,
hydrogen production installations,
anlegg for hydrogenproduksjon,
cokers (flexi-coking, delayed coking).
koksanlegg (fleksibel forkoksing, forsinket forkoksing).
Operator may calculate emissions:
Den driftansvarlige kan beregne utslippene:
for every fuel type and process of the installation; or
for hver enkelt brenseltype og prosess ved anlegget, eller
using the mass balance approach if the operator can demonstrate that it is more accurate for the installation as a whole than a calculation for each fuel type or process; or
ved å bruke massebalansemetoden dersom den driftsansvarlige kan påvise at denne metoden er mer nøyaktig for anlegget som helhet enn en beregning for hver enkelt brenseltype eller prosess, eller
using the mass balance approach on a well defined subset of fuel types or processes and individual calculations for the remaining fuel types and processes of the installation if the operator can demonstrate that it is more accurate for the whole installation than a calculation for each fuel type or process.
ved å bruke massebalansemetoden på en veldefinert delmengde av brenseltyper eller prosesser og individuelle beregninger for de resterende brenseltypene og prosessene ved anlegget dersom den driftsansvarlige kan påvise at denne metoden er mer nøyaktig for anlegget som helhet enn en beregning for hver enkelt brenseltype eller prosess.
Mass balance approach
Massebalansemetode
The mass balance approach shall analyse all carbon in inputs, accumulations, inclusion in products and exports to account for the installation's emissions of greenhouse gases, using the following equation:
Massebalansemetoden skal brukes til å redegjøre for anleggets utslipp av klimagasser gjennom analyse av alt karbon i innsatsmateriale, akkumuleringer, produkter og utførsel, ved hjelp av følgende formel:
all carbon in products and materials, including by-products, leaving the boundaries of the mass balance,
alt karbon i produkter og materialer, herunder biprodukter, som tas ut av massebalansen,
All other fuel and material mass flows into and from the installation are determined applying metering devices resulting in a maximum permissible uncertainty of less than ± 2,5 % for the metering process.
Alle andre massestrømmer av brensler og materialer inn til og ut fra anlegget fastsettes ved hjelp av måleutstyr som gir en største tillatte usikkerhet på mindre enn ± 2,5 % for måleprosessen.
Mass flows into and from the installation are determined applying metering devices resulting in a maximum permissible uncertainty of less than ± 1,0 % for the metering process.
Massestrømmer inn til og ut fra anlegget fastsettes ved hjelp av måleutstyr som gir en største tillatte usikkerhet på mindre enn ± 1,0 % for måleprosessen.
Carbon content
Karboninnhold
When calculating the mass balance the operator shall follow the provisions of section 10 of Annex I in respect to representative sampling of fuels, products and by-products, the determination of their carbon contents and biomass fraction.
Ved beregning av massebalansen skal den driftsansvarlige følge bestemmelsene i avsnitt 10 i vedlegg I når det gjelder representativ prøvetaking av brensler, produkter og biprodukter og fastsettelsen av deres karboninnhold og biomasseandel.
Energy content
Energiinnhold
For the purpose of consistent reporting, the energy content of each of the fuel and material streams (expressed as net-calorific value of the respective streams) shall be calculated.
For at rapporteringen skal bli ensartet, skal energiinnholdet i hver brensel- og materialstrøm beregnes (uttrykt som netto brennverdi av de enkelte strømmene).
Specific processes leading to CO
Særlige prosesser som fører til CO
Catalytic cracker regeneration and other catalyst regeneration
Regenerering ved katalytisk krakking og regenerering med annen katalysator
The amount of CO
Mengden av CO
Amount of coke [t] burned from catalyst during reporting period, based on industry best practice guidelines for the specific process.
Mengden av forbrent koks [t] fra katalysatoren i rapporteringsperioden på grunnlag av retningslinjer for god industriell praksis for den bestemte prosessen.
Amount of coke [t] burned from catalyst during reporting period, as calculated from the heat and material balance over the catalytic cracker.
Mengden av forbrent koks [t] fra katalysatoren i rapporteringsperioden beregnet på grunnlag av varme- og materialbalansen ved katalytisk krakking.
Activity-specific emission factor [t CO
Virksomhetsspesifikk utslippsfaktor [t CO
Amount of coke [t] produced during reporting period, derived by weighing with a maximum permissible uncertainty of ± 2,5 % for the metering process.
Mengden av produsert koks i rapporteringsperioden utledet ved veiing med en største tillatte usikkerhet på ± 2,5 % for måleprosessen.
Specific emission factor [t CO
Særlig utslippsfaktor [t CO
Refinery hydrogen production
Hydrogenproduksjon i raffinerier
The CO
CO
An input-based calculation of CO
CO
Amount of hydrocarbon feed [t feed] processed during the reporting period, derived by volume metering with a maximum permissible uncertainty of ± 7,5 % for the metering process.
Mengden av tilført hydrokarbon [t tilført materiale] som bearbeides i løpet av rapporteringsperioden, utledet ved hjelp av volummåling med en største tillatte usikkerhet på ± 7,5 % for måleprosessen.
Use a reference value of 2,9 t CO
Bruk av en referanseverdi på 2,9 t CO
If the installation's permit according to Article 4, 5 and 6 of the Directive encompasses the entire steel works and not solely the coke oven, the CO
Dersom anleggets tillatelse i samsvar med direktivets artikkel 4, 5 og 6 omfatter hele stålverket og ikke bare koksverket, kan CO
In coke ovens, CO
Kilder til CO
raw materials (coal or petrol coke),
råstoffer (kull eller petroleumskoks),
process gases (e.g. blast furnace gas (BFG)),
prosessgasser (f.eks. masovngass)
waste gas scrubbing.
utskilling av røykgass.
for the integrated steelworks as a whole, using the mass balance approach; or
for det integrerte stålverket under ett ved hjelp av massebalansemetoden, eller
for the coke oven as individual activity of the integrated steelworks.
for koksverket som en egen form for virksomhet i det integrerte stålverket.
For a subset of fuels and materials mass flows into and from the installation are determined applying metering devices resulting in a maximum permissible uncertainty of less than ± 7,5 % for the metering process.
For en delmengde av brensler og materialer fastsettes massestrømmene inn til og ut fra anlegget ved hjelp av måleutstyr som gir en største tillatte usikkerhet på mindre enn ± 7,5 % for måleprosessen.
Combustion processes taking place at coke ovens where fuels (e.g. coke, coal, and natural gas) are not used as reducing agents or do not stem from metallurgical reactions shall be monitored and reported in accordance with Annex II.
Forbrenningsprosesser som finner sted i koksverk der brensler (f.eks. koks, kull og naturgass) ikke brukes som reduksjonsmiddel eller ikke stammer fra metallurgiske reaksjoner, skal overvåkes og rapporteres i samsvar med vedlegg II.
The main carbon containing input material/input streams is coal, but may also be coke slack, petrol coke, oil and process gases such as blast furnace gas.
Det viktigste karbonholdige innsatsmaterialet/den viktigste karbonholdige strømmen av innsatsmateriale er kull, men kan også være småkull, petroleumskull, olje og prosessgasser som masovngass.
The crude coke oven gas, as part of the process output, contains many carbon containing components, amongst others carbon dioxide (CO
Den rå koksovngassen, som inngår i prosessresultatet, inneholder mange karbonholdige bestanddeler, blant annet karbondioksid (CO
Activity data
Virksomhetsdata
coke, tar, light oil, coke oven gas and alike.
kull, tjære, lettolje, koksovngass og lignende.
Fuel employed as process input
Brensel som innsatsmateriale i prosessen
The mass flow of fuels into and from the installation is determined applying metering devices resulting in a maximum permissible uncertainty of less than ± 7,5 % for the metering process.
Massestrømmen av brensler inn til og ut fra anlegget fastsettes ved hjelp av måleutstyr som gir en største tillatte usikkerhet på mindre enn ± 7,5 % for måleprosessen.
The mass flow of the fuel into and from the installation is determined applying metering devices resulting in a maximum permissible uncertainty of less than ± 2,5 % for the metering process.
Massestrømmen av brensel inn til og ut fra anlegget fastsettes ved hjelp av måleutstyr som gir en største tillatte usikkerhet på mindre enn ± 2,5 % for måleprosessen.
The operator applies country-specific net calorific values for the respective fuel as listed in Appendix 2.1 A.3 «1990 country specific net calorific values» of the 2000 IPCC «Good practice guidance and uncertainty management in national greenhouse gas inventories» (http://www.ipcc.ch/pub/guide.htm).
Den driftsansvarlige anvender landspesifikke netto brennverdier for hvert brensel som oppført i tillegg 2.1 A.3 «1990 country specific net calorific values» i IPCCs «Good practice guidance and uncertainty management in national greenhouse gas inventories» fra 2000 (http://www.ipcc.ch/pub/guide.htm).
Use of reference factors from the table below or section 8 of Annex I:
Bruk av referansefaktorer fra tabellen nedenfor eller i avsnitt 8 i vedlegg I:
Emission factors for process gases (including CO
Utslippsfaktorer for prosessgasser (herunder CO
Values are based on IPCC factors expressed in tC/TJ, multiplied with a CO
Verdiene bygger på IPCC-faktorer uttrykt i tC/TJ, multiplisert med en CO
emission factor [t CO
utslippsfaktor [t CO
source of data
datakilde
Coke oven gas (COG)
Koksovngass
Blast furnace gas (BFG)
Masovngass
DETERMINATION OF NON-CO
FASTSETTELSE AV UTSLIPP AV ANDRE KLIMAGASSER ENN CO
Metal ore roasting and sintering installations can form an integral part of steel works with a direct technical connection to coke ovens and installations for the production of pig iron and steel including continuous casting.
Anlegg for røsting og sintring av malm kan utgjøre en integrert del av stålverk med en direkte teknisk tilknytning til koksverk og anlegg for produksjon av råjern og stål, herunder kontinuerlig støping.
If the installation's permit according to Articles 4, 5 and 6 of the Directive encompasses the entire steel works and not solely the roasting or sintering installation, the CO
Dersom anleggets tillatelse i samsvar med direktivets artikkel 4, 5 og 6 omfatter hele stålverket og ikke bare anlegget for røsting og sintring, kan CO
In such cases the mass balance approach (section 2.1.1 of this Annex) may be used.
I slike tilfeller kan massebalansemetoden (avsnitt 2.1.1 i dette vedlegg) benyttes.
In metal ore roasting and sintering installations, CO
Kilder til CO
raw materials (calcination of limestone and dolomite),
råstoffer (røsting av kalkstein og dolomitt),
Operator may calculate emissions using either the mass balance approach or for every source of the installation.
Den driftsansvarlige kan beregne utslippene enten ved hjelp av massebalansemetoden eller for hver enkelt kilde i anlegget.
Combustion processes that take place at metal ore roasting and sintering installations shall be monitored and reported in accordance with Annex II.
Forbrenningsprosesser som finner sted i anlegg for røsting og sintring, skal overvåkes og rapporteres i samsvar med vedlegg II.
Amounts [t] of carbonate input material [t
Mengdene [t] av karbonatholdig innsatsmateriale [t
For carbonates:
For karbonater
use of stoichiometric ratios given in the following table 1:
brukes støkiometriske forhold som angitt i tabell 1 nedenfor:
For process residues:
For restprodukter fra prosessen
activity-specific factors shall be determined according to the provisions of section 10 of Annex I.
skal virksomhetsspesifikke faktorer fastsettes i samsvar med bestemmelsene i avsnitt 10 i vedlegg I.
The guidelines in this Annex encompass emissions from installations for the production of pig iron and steel, including continuous casting.
Retningslinjene i dette vedlegg omfatter utslipp fra anlegg for produksjon av råjern og stål, herunder kontinuerlig støping.
They refer to primary (blast furnace (BF) and basic oxygen furnace (BOF)) and secondary (electric arc furnace (EAF)) steel production.
De gjelder primær stålproduksjon (masovn og oksygenovn) og sekundær stålproduksjon (lysbueovn).
If the installation's permit according to Article 4, 5 and 6 of the Directive encompasses the entire steel works and not solely the blast furnace, the CO
Dersom anleggets tillatelse i samsvar med direktivets artikkel 4, 5 og 6 omfatter hele stålverket og ikke bare masovnen, kan CO
In such cases the mass balance approach as presented in section 2.1.1 of this Annex may be used.
I slike tilfeller kan massebalansemetoden, som beskrives i avsnitt 2.1.1 i dette vedlegg, anvendes.
In installations for the production of pig iron and steel including continuous casting, CO
Kilder til CO
raw materials (calcination of limestone or dolomite),
råstoffer (røsting av kalkstein eller dolomitt),
process gases (coke oven gas/COG, blast furnace gas/BFG and basis oxygen furnace gas/BOFG),
prosessgasser (koksovngass, masovngass og oksygengass),