natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Often pensions are provided by private employers from schemes that the employers control or contract to a third party such as an insurance corporation.
Andre pensjoner utbetales ofte av arbeidsgivere i privat sektor fra ordninger som arbeidsgiveren kontrollerer eller har satt ut til en tredjemann, for eksempel et forsikringsselskap.
It is sometimes possible for a specialised unit to agree to assume responsibility for providing pensions for a number of employers in return for assuming the risk of ensuring adequate funding is available to make the promised pensions.
Noen ganger er det mulig at en spesialenhet påtar seg ansvaret for å yte pensjoner for en rekke arbeidsgivere mot at de påtar seg ansvaret for å sikre at det er tilgjengelig tilstrekkelig midler til at de avtalte pensjonene kan utbetales.
FISIM calculations concentrate on subsectors S.122 and S.125; by convention, FISIM are not calculated for the central bank (see part VI).
FISIM-beregningene gjelder hovedsakelig undersektorene S.122 og S.125 og praksis tilsier at FISIM ikke beregnes for sentralbanken (se del VI).
For each of the subsectors S.122 and S.125, data is needed in the form of a table of stocks of loans and deposits categorised by user sectors, and averaged over a four quarter period, and the corresponding accrued interest.
For hver av undersektorene S.122 og S.125 trengs det opplysninger i form av tabeller over beholdninger av lån og innskudd gruppert etter brukersektor og gjennomsnittlig fordelt over en periode på fire kvartal samt tilsvarende påløpt rente.
In the balance sheets of financial intermediaries included in subsectors S.122 and S. 125, loans and deposits with resident units have to be broken down to differentiate between loans and deposits:
I balansen for finansformidlere som inngår i undersektor S.122 og S.125 skal lån til og innskudd fra innenlandske enheter deles opp for å skille mellom
which are interbank (i.e. within the institutional units providing FISIM included in subsectors S.122 and S.125),
interbanklån og -innskudd (dvs. mellom institusjonelle enheter i undersektor S.122 og S.125 som yter FISIM),
which are undertaken with the user institutional sectors (S.11 — other S.12 subsectors — S.13 — S.14 — S.15) (except with the central banks).
lån til og innskudd fra institusjonelle brukersektorer (S.11 — andre undersektorer under S.12 — S.13 — S.14 — S.15) (unntatt sentralbanker).
To obtain the FISIM output of the resident FIs by resident user institutional sector, the internal reference rate is calculated as the ratio of interest receivable on loans within and between subsectors S.122 and S.125 to stocks of loans within and between subsectors S.122 and S.125 as follows:
For å få fram innenlandske finansformidleres produksjon av FISIM etter innenlandsk institusjonell brukersektor beregnes den interne referanserenten som forholdet mellom renteinntekter på lån innenfor og mellom undersektorene S.122 og S.125, og beholdninger av lån innenfor og mellom undersektorene S.122 og S.125 på følgende måte:
interest receivable on loans within and between subsectors S.122 and S.125
renteinntekter på lån innenfor og mellom undersektor S.122 og S.125
stock of loans within and between subsectors S.122 and S.125
beholdninger av lån innenfor og mellom undersektor S.122 og S.125
interest payable on deposits within and between subsectors S.122 and S.125
renteinntekter på lån innenfor og mellom undersektor S.122 og S.125
stock of deposits within and between subsectors S.122 and S.125
beholdninger av innskudd innenfor og mellom undersektor S.122 og S.125
Only the part of the total central bank output (sum of costs less commissions and fees) which is not sold has to be, by convention, allocated to the intermediate consumption of other FIs — subsectors S.122 (deposit-taking corporations except the central bank) and S.125 (other financial intermediaries, except insurance corporations and pension funds) — in proportion to the respective value added of each of these subsectors.
Bare den del av sentralbankes samlede produksjon (summen av kostnader minus provisjoner og gebyrer) som ikke selges skal i henhold til praksis fordeles på finansformidleres produktinnsats — undersektor S.122 (andre monetære finansinstitusjoner) og undersektor S.125 (andre finansformidlere, unntatt forsikringsselskaper og pensjonskasser) — i forhold til hver av disse undersektorenes respektive bruttoprodukt.
To equilibrate the accounts of subsectors S.122 and S.125, the amount of their respective intermediate consumption of the service provided by the central bank is to be counterbalanced by a current transfer (classified under D.759 ‘other miscellaneous current transfers’) received from the central bank, for the same amount.
For å balansere kontoene for undersektor S.122 og S.125 skal verdien av deres respektive produktinnsats av tjenester levert av sentralbanken oppveies av en løpende overføring av samme beløp (klassifisert under D.759 «andre diverse løpende overføringer») mottatt fra sentralbanken.
It is possible for another type of enterprise to carry out insurance as a non-principal activity, but usually the legal regulations surrounding the conduct of insurance mean that a separate set of accounts covering all aspects of the insurance activity must be kept, and so a separate institutional unit, classified to the insurance corporations (S.128) and pension funds (S.129) subsectors, is identifiable.
Det er mulig for andre typer foretak å yte forsikring som bivirksomhet, men regelverket for utøvelse av forsikringsvirksomhet tilsier som oftest at det skal føres særskilte regnskaper for alle aspekter av forsikringsvirksomheten, og det innebærer at de kan klassifiseres som særskilte institusjonelle enheter i undersektorene forsikringsselskaper (S.128) og pensjonskasser (S.129).
Such units are classified within the financial auxiliaries subsector (S.126) and include for example the following:
Slike enheter klassifiseres i undersektoren finansielle hjelpeforetak (S.126) og omfatter blant annet følgende:
Life insurance transactions therefore take place only between insurers (classified within the insurance corporations subsector — S.128) and resident households as individuals (S.143 and S.144), unless exported to non-resident households (classified within the rest of the world sector — S.2).
Livsforsikringstransaksjoner skjer derfor bare mellom forsikringsgivere (klassifisert i undersektoren forsikringsselskaper, S.128) og innenlandske privathusholdninger (S.143 og S.144), med mindre tjenesten eksporteres til utenlandske husholdninger (klassifisert i sektoren utlandet, S.2).
In such a case there is no need to record the payment of the lump sum and the acquisition of the annuity; there will simply be a change from life insurance reserves to annuity reserves in the insurer and pension fund subsector.
I slike tilfeller er det ikke nødvendig å registrere betalingen av engangsbeløpet og ervervet av livrenten. Det skjer bare en endring fra livsforsikringsavsetning til livrenteavsetning i undersektoren forsikringsselskaper og pensjonskasser.
Such an arrangement is called a multi-employer pension scheme.
Slike pensjonsordninger kalles flerforetaksordninger.
The entire risk of a defined contribution scheme to provide an adequate income in retirement is borne by the employee.
I en innskuddsbasert ordning bærer arbeidstakeren hele risikoen for at ordningen gir tilstrekkelig pensjonsinntekt.
Defined benefit schemes
Ytelsesbaserte ordninger
implementing Regulation (EC) No 184/2005 of the European Parliament and of the Council, as regards quality criteria and quality reporting for balance of payments statistics
om gjennomføring av europaparlaments- og rådsforordning (EF) nr. 184/2005 med hensyn til kvalitetskriterier og kvalitetsrapporter vedrørende betalingsbalansestatistikk
Having regard to Regulation (EC) No 184/2005 of the European Parliament and of the Council of 12 January 2005 on Community statistics concerning balance of payments, international trade in services and foreign direct investment(
under henvisning til europaparlaments- og rådsforordning (EF) nr. 184/2005 av 12. januar 2005 om fellesskapsstatistikk for betalingsbalanse, internasjonal handel med tjenester og direkte investeringer i/fra utlandet(
Regulation (EC) No 184/2005 establishes a common framework for the systematic production of Community statistics concerning balance of payments, international trade in services and foreign direct investment.
Ved forordning (EF) nr. 184/2005 ble det fastsatt en felles ramme for systematisk utarbeiding av fellesskapsstatistikker over utenriksregnskap, internasjonal handel med tjenester og direkteinvesteringer i/fra utlandet.
It is necessary to specify the common quality standards, as well as the content and periodicity of the quality reports, in accordance with Article 4(3) of Regulation (EC) No 184/2005.
I samsvar med artikkel 4 nr. 3 i forordning (EF) nr. 184/2005 er det nødvendig å angi felles kvalitetsstandarder samt innholdet og hyppigheten av kvalitetsrapportene.
The measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Balance of Payments Committee set up by Regulation (EC) No 184/2005 —
Tiltakene fastsatt i denne forordning er i samsvar med uttalelse fra betalingsbalansekomiteen nedsatt ved forordning (EF) nr. 184/2005 —
Member States shall supply on an annual basis a quality report drawn up in accordance with the rules laid down in the Annex.
Medlemsstatene skal hvert år levere en kvalitetsrapport utarbeidet i samsvar med reglene som er fastsatt i vedlegget.
Member States shall supply their quality reports by 30 November every year.
Medlemsstatene skal levere sine kvalitetsrapporter innen 30. november hvert år.
The quality report shall contain both quantitative and qualitative indicators of quality.
Kvalitetsrapporten skal inneholde både kvantitative og kvalitative kvalitetsindikatorer.
The Commission (Eurostat) shall provide the results of the quantitative indicators for each Member State, calculated on the basis of data provided.
Kommisjonen (Eurostat) skal framlegge resultatene av de kvantitative indikatorene for hver medlemsstat, beregnet på grunnlag av innleverte data.
Member States shall interpret and comment them, in the light of their collection methodology.
Medlemsstatene skal tolke og kommentere dem på bakgrunn av innsamlingsmetoden.
Timeline
Tidsplan
Every year, the Commission (Eurostat) shall supply the Member States by the end of October with draft documents for quality reports, partially pre-filled with most quantitative indicators and other information available to the Commission (Eurostat).
Kommisjonen (Eurostat) skal hvert år innen utgangen av oktober framlegge for medlemsstatene utkast til kvalitetsrapporter, som skal være delvis forhåndsutfylt med de fleste kvantitative indikatorer og andre opplysninger som Kommisjonen (Eurostat) har tilgang til.
Every year, Member States shall supply the Commission (Eurostat) by 30 November with the completed quality reports.
Medlemsstatene skal levere de fullstendige kvalitetsrapportene til Kommisjonen (Eurostat) innen 30. november hvert år.
Quality criteria
Kvalitetskriterier
The following quality criteria have been identified as relevant:
Følgende kvalitetskriterier anses å være relevante:
timeliness and coverage of data, methodological soundness, stability, plausibility, consistency and accuracy.
dataenes aktualitet og dekning, metodologisk pålitelighet, stabilitet, troverdighet, sammenheng og nøyaktighet.
The component ‘accuracy’, though conceptually relevant, will be treated separately, as a side-component, as it is related to quality on the input side.
Selv om komponenten «nøyaktighet» er begrepsmessig relevant, vil den bli behandlet separat, som en tilleggskomponent, ettersom den berører kvaliteten på inngangsdataene.
Timeliness and coverage of data transmitted to the Commission (Eurostat)
Aktualitet og dekning for data som overføres til Kommisjonen (Eurostat)
This component refers to adherence to the deadlines for data transmission as well as availability of data according to the reference periods and geographical, item and activity breakdowns.
Med denne komponenten menes overholdelse av fristene for dataoverføring samt dataenes tilgjengelighet når det gjelder referanseperioder, geografisk inndeling og inndeling etter post og etter virksomhet.
Methodological soundness
Metodologisk pålitelighet
Methodological soundness refers to compliance with internationally accepted standards, guidelines and good practices.
Med metodologisk pålitelighet menes overholdelse av internasjonalt anerkjente standarder, retningslinjer og god praksis.
This component will include a limited number of questions, varying from year to year, in the area of methodology, and will focus on compliance with internationally agreed standards.
Denne komponenten vil omfatte et begrenset antall metodespørsmål som vil variere fra år til år, og fokusere på overholdelse av internasjonalt avtalte standarder.
Member States will also describe the major methodological changes that have taken place during the reference period and how they affect the data quality.
Medlemsstatene vil også beskrive de viktigste metodologiske forandringer som har funnet sted i løpet av referanseperioden, og hvordan de påvirker datakvaliteten.
Stability refers to the closeness of the initial estimated value to the final value.
Med stabilitet menes graden av overensstemmelse mellom den opprinnelige estimerte verdien og den endelige verdien.
This consists of examining the size of the revisions, their direction and the conformity between the trends derived from the initial and final estimates.
Her undersøkes revisjonenes omfang og retning samt samsvaret mellom utviklingen som kan leses ut fra de første og endelige estimatene.
Plausibility
Troverdighet
Plausibility refers to the absence of unexplained changes.
Med troverdighet menes fravær av endringer som ikke forklares.
Member States shall evaluate their internal control procedures (strengths and weaknesses) and describe further plans for improvement.
Medlemsstatene skal vurdere sine interne kontrollordninger (styrker og svakheter) og legge fram ytterligere planer for forbedringer.
Consistency analyses coherence both within the dataset delivered (internal consistency) and with other relevant datasets of a similar nature (external consistency).
Med sammenheng menes både sammenheng innad i leverte datasett (indre sammenheng) og med andre relevante, lignende datasett (ytre sammenheng).
Accuracy refers to the closeness of the (final) estimate to the true population value.
Med nøyaktighet menes avstanden mellom (det endelige) estimatet og den sanne verdien i populasjonen.
It will contain a descriptive analysis of the main challenges to improve data coverage, based on a set of parameters.
På grunnlag av et sett parametrer foretas en beskrivende analyse av de viktigste utfordringer når det gjelder å forbedre dataenes dekning.
This criterion will be treated as an additional quality component and will not be taken into account for the overall quality assessment.
Dette kriteriet vil bli behandlet som en ekstra kvalitetskomponent, og vil ikke bli tatt hensyn til ved den samlede kvalitetsvurderingen.
An example is the creation of new sectors by rearranging the subsectors defined in the ESA.
Et eksempel er at det kan opprettes nye sektorer ved å omorganisere undersektorer som er definert i ENS.
For example, these criteria can allow subsector accounts to be drawn up by the scale of employment for producer units or the size of income for households.
For eksempel kan disse kriteriene gjøre det mulig å utarbeide regnskaper for undersektorer på grunnlag av sysselsettingen i produksjonsenheter eller størrelsen på husholdningers inntekt.
This subdivision applies to both the use of labour by industry, as shown in the use tables, and the supply of labour by socio-economic subgroup, as shown in the allocation of primary income account for subsectors of the sector households.
Denne underinndelingen gjelder både for anvendelse av arbeidskraft etter næring, som vist i anvendelsestabellene, og for tilgang på arbeidskraft etter sosioøkonomiske undergrupper, som vist i kontoen for allokering av primære inntekter i undersektorene i husholdningssektoren.
The ESA 2010 contains a rearrangement of the 2008 SNA subsectors for the financial corporations sector, to meet the needs of the European Monetary Union.
I ENS 2010 er sektoren finansielle foretak inndelt i andre undersektorer enn i SNA 2008 for å oppfylle Den økonomiske og monetære unions behov.
Each sector is also divided into subsectors.
Hver sektor er også inndelt i undersektorer.
The ESA 2010 system enables a complete set of flow accounts and balance sheets to be compiled for each sector, and subsector, as well as for the total economy.
ENS 2010-systemet gir mulighet for et komplett sett med kontoer over strømmer og balanseregnskaper for hver sektor, og eventuelt undersektor, så vel som for totaløkonomien.
This occurs commonly when the accounts of subsectors of general government are combined.
Dette skjer vanligvis når kontoene for undersektorer i offentlig forvaltning slås sammen.
As a matter of principle, flows and stocks between constituent units within subsectors or sectors must not be consolidated.
For undersektorer eller sektorer konsolideres prinsipielt ikke strømmer og beholdninger mellom enhetene.
When subsectoring the accounts or part of the accounts of the households sector, data on the number of households and the number of persons belonging to each subsector are used.
Når kontoene eller deler av kontoene i husholdningssektoren skal deles inn i undersektorer, trengs det også data om antall husholdninger og antall personer som hører til hver undersektor.
Sector/subsector
Sektor/undersektor
Providing detail on defined contribution schemes is relatively straightforward since full accounts must be available and no actuarial estimation is involved.
Det er relativt ukomplisert å skaffe opplysninger om innskuddsbaserte ordninger ettersom det skal foreligge fullstendige regnskaper og ingen forsikringstekniske beregninger foretas.
Most of those schemes are in the corporations sectors (column A of Table 17.5) but it is possible that in some cases government acts as a scheme manager.
De fleste slike ordninger finnes i foretakssektoren (kolonne A i tabell 17.5), men i noen tilfeller kan offentlig forvaltning opptre som forvalter av ordningen.
The pension entitlements of all defined contribution pension schemes are included in the core national accounts.
Pensjonsrettighetene i alle innskuddsbaserte ordninger inngår i hovedkontoene i nasjonalregnskapet.
The risk of a defined benefit scheme to provide an adequate income in retirement is borne by the employer or a unit acting on his behalf.
I en ytelsesbasert ordning bærer arbeidsgiveren eller en enhet som opptrer på dennes vegne, hele risikoen for at ordningen gir tilstrekkelig pensjonsinntekt.
Notional defined contribution schemes and hybrid schemes
Fiktive ytelsesbaserte ordninger og hybridordninger
Notional defined contribution schemes and hybrid schemes are grouped as defined benefit schemes.
Fiktive ytelsesbaserte ordninger og hybridordninger grupperes som ytelsesbaserte ordninger.
At retirement, the accumulated balance is converted into an annuity through a formula, based, among other factors, on a measure of life expectancy, and is revised annually to catch up with a measure of the standard of living.
Ved arbeidsopphør omdannes den oppsamlede beløp til en livrente ved hjelp av en formel, som blant annet bygger på et måltall for forventet levetid. Livrenten revideres årlig for å gjenspeile levestandarden.
Hybrid schemes are those schemes which have both a defined benefit and a defined contribution element.
Hybridordninger er ordninger som består av både ytelsesbaserte og innskuddsbaserte elementer.
The provision might be combined for a single beneficiary, or differentiated according to groups of beneficiaries by type of contract, pension provided, etc.
Elementene kan kombineres for en enkelt deltaker eller differensieres for grupper av deltakere avhengig av type avtale eller pensjon som utbetales osv.
The risk to provide an adequate income in retirement is shared between the employer and the employee under a notional contribution scheme and under a hybrid scheme.
I fiktive innskuddsbaserte ordninger og hybridordninger deles risikoen for at ordningen gir tilstrekkelig pensjonsinntekt mellom arbeidsgiver og arbeidstaker.
In certain cases, the employer’s risk may be borne by the multi-employer scheme that operates the defined benefit pension scheme on behalf of the employer.
I visse tilfeller kan arbeidsgivers risiko bæres av den flerforetaksordningen som administrerer den ytelsesbaserte ordningen på vegne av arbeidsgiveren.
Defined benefit schemes as compared to defined contribution schemes
Ytelsesbaserte ordninger sammenlignet med innskuddsbaserte ordninger
Thus while there is in principle complete information available on the benefits for the participant in the defined contribution pension scheme, the benefits for the participants in a defined benefit pension scheme are estimated actuarially.
Mens det i prinsippet foreligger fullstendige opplysninger om ytelser som betales til deltakere i en innskuddsbasert pensjonsordning, blir det for deltakere i en ytelsesbasert pensjonsordning foretatt en forsikringsteknisk beregning.
There are four sources of change in pension entitlements in a defined benefit pension scheme.
Det er fire årsaker til endring i pensjonsrettigheter i en ytelsesbasert pensjonsordning.
The second source, the past service increase, is the increase in the value of the entitlement due to the fact that for all participants in the scheme, retirement (and death) are one year nearer.
Årsak nummer to, økning i rettigheter opptjent i tidligere perioder, er økningen i verdien av rettighetene som følge av at pensjonstidspunktet (og dødstidspunktet) har kommet ett år nærmere for alle deltakere i ordningen.
The third change in the level of entitlement is a decrease due to the payment of benefits to retirees of the scheme.
Den tredje årsaken til endring størrelsen på rettighetene, er en reduksjon som følge av at det utbetales ytelser til deltakere i ordningen.
At the end of an accounting period, the level of the pension entitlements due to past and present employees can be calculated by estimating the present value of the amounts due to be paid in retirement using actuarial calculations.
Ved regnskapsperiodens slutt kan størrelsen på de pensjonsrettigheter som nåværende og tidligere ansatte har utestående, beregnes ved at nåverdien av de beløp som skal utbetales som pensjon estimeres ved hjelp av forsikringstekniske beregninger.
the production approach, as the sum of the values added by all activities which produce goods and services, plus taxes less subsidies on products;
beregning fra produksjonssiden, dvs. summen av bruttoproduktene fra all virksomhet som produserer varer og tjenester, pluss skatter minus produktsubsidier,
A further basic difference between a defined benefit pension scheme and a defined contribution pension scheme concerns the payment for the cost of operating the pension scheme.
En annen grunnleggende forskjell mellom en ytelsesbasert pensjonsordning og en innskuddsbasert pensjonsordning gjelder betaling av kostnadene ved å administrere ordningen.
Under a defined contribution pension scheme all of the risk is borne by the beneficiaries.
I en innskuddsbasert pensjonsordning bæres all risiko av ytelsesmottakerne.
For a defined benefit pension scheme, the situation is different.
For en ytelsesbasert pensjonsordning er situasjonen en annen.
The risk that the fund may be insufficient to meet pension entitlements is borne in part or in whole by the employer, or a unit acting on his behalf, and not by the beneficiaries alone.
Her er det arbeidsgiveren, eller en enhet som opptrer på dennes vegne, og ikke ytelsesmottakerne alene som helt eller delvis bærer risikoen for at ordningen ikke har nok midler til å innfri pensjonsrettigheter.
The scheme may be directly controlled by the employer and be part of the same institutional unit or may be purely notional.
Ordningen kan være direkte administrert av arbeidsgiveren og være del av samme institusjonelle enhet, eller den kan være rent fiktiv.