natgillin/translations-raw huggingface dataset:
for bodies at risk from significant point source pressures, sufficient monitoring points within each body in order to assess the magnitude and impact of the point source.
for vannforekomster som er i fare som følge av betydelige punktkildebelastninger, skal det være tilstrekkelig mange overvåkingspunkter innen hver vannforekomst til at omfang og virkninger av punktkildebelastningene kan vurderes.
Where a body is subject to a number of point source pressures monitoring points may be selected to assess the magnitude and impact of these pressures as a whole,
Dersom en vannforekomst er gjenstand for en rekke punktkildebelastninger, kan overvåkingspunktene velges slik at omfang og virkninger av belastningene kan vurderes i sin helhet,
for bodies at risk from significant diffuse source pressures, sufficient monitoring points within a selection of the bodies in order to assess the magnitude and impact of the diffuse source pressures.
for vannforekomster som er i fare som følge av betydelige diffuse kildebelastninger, skal det være tilstrekkelig mange overvåkingspunkter innen et utvalg av vannforekomstene til at omfang og virkninger av de diffuse kildebelastningene kan vurderes.
The selection of bodies shall be made such that they are representative of the relative risks of the occurrence of the diffuse source pressures, and of the relative risks of the failure to achieve good surface water status,
Valget av vannforekomster skal være slik at de er representative for de relative risikoene for forekomster av diffuse kildebelastninger, og for de relative risikoene for at god tilstand ikke oppnås for overflatevann,
for bodies at risk from significant hydromorphological pressure, sufficient monitoring points within a selection of the bodies in order to assess the magnitude and impact of the hydromorphological pressures.
for vannforekomster som er i fare som følge av betydelige hydromorfologiske belastninger, skal det være tilstrekkelig mange overvåkingspunkter innen et utvalg av vannforekomstene til at omfang og virkninger av de hydromorfologiske kildebelastningene kan vurderes.
The selection of bodies shall be indicative of the overall impact of the hydromorphological pressure to which all the bodies are subject.
Valget av vannforekomster skal være slik at de er betegnende for den samlede virkningen av hydromorfologiske belastninger som alle vannforekomstene er utsatt for.
In order to assess the magnitude of the pressure to which bodies of surface water are subject Member States shall monitor for those quality elements which are indicative of the pressures to which the body or bodies are subject.
For å vurdere omfanget av belastningen som vannforekomstene er utsatt for, skal medlemsstatene overvåke de kvalitetsfaktorer som gjør det mulig å bestemme de belastningene som vannforekomsten(e) er utsatt for.
In order to assess the impact of these pressures, Member States shall monitor as relevant:
For å vurdere virkningene av belastningene skal medlemsstatene, alt etter relevans, overvåke
parameters indicative of the biological quality element, or elements, most sensitive to the pressures to which the water bodies are subject,
parametrer som er betegnende for det eller de biologiske kvalitetsfaktorene som er mest følsomme for de belastningene vannforekomstene er utsatt for,
all priority substances discharged, and other pollutants discharged in significant quantities,
alle prioriterte stoffer som slippes ut, og alle andre forurensende stoffer som slippes ut i betydelige mengder,
parameters indicative of the hydromorphological quality element most sensitive to the pressure identified.
parametrer som er betegnende for den hydromorfologiske kvalitetsfaktoren som er mest følsom for den påviste belastningen.
Investigative monitoring shall be carried out:
Problemkartleggingen skal utføres
where the reason for any exceedances is unknown,
dersom årsaken til eventuelle overskridelser er ukjent,
where surveillance monitoring indicates that the objectives set out in Article 4 for a body of water are not likely to be achieved and operational monitoring has not already been established, in order to ascertain the causes of a water body or water bodies failing to achieve the environmental objectives, or
dersom basisovervåkingen tyder på at målene som er fastsatt for en vannforekomst i henhold til artikkel 4, ikke vil bli oppfylt, og tiltaksovervåking ikke allerede er etablert med sikte på å finne årsakene til at vannforekomsten(e) ikke oppfyller miljømålene, eller
to ascertain the magnitude and impacts of accidental pollution,
for å fastslå omfanget og virkningene av utilsiktet forurensning,
and shall inform the establishment of a programme of measures for the achievement of the environmental objectives and specific measures necessary to remedy the effects of accidental pollution.
og skal gi de nødvendige opplysninger for opprettelse av et tiltaksprogram med sikte på å nå miljømålene og de spesifikke tiltak som er nødvendige for å avhjelpe virkningene av utilsiktet forurensning.
For the surveillance monitoring period, the frequencies for monitoring parameters indicative of physico-chemical quality elements given below should be applied unless greater intervals would be justified on the basis of technical knowledge and expert judgement.
I tidsrommet for problemkartlegging skal frekvensene for overvåking av parametrer som er karakteristiske for de fysisk-kjemiske kvalitetsfaktorene angitt nedenfor, gjelde, med mindre større intervaller er berettiget ut fra tekniske kunnskaper og uttalelser fra sakkyndige.
For biological or hydromorphological quality elements monitoring shall be carried out at least once during the surveillance monitoring period.
For biologiske eller hydromorfologiske kvalitetsfaktorer skal overvåkingen utføres minst én gang i løpet av basisovervåkingsperioden.
For operational monitoring, the frequency of monitoring required for any parameter shall be determined by Member States so as to provide sufficient data for a reliable assessment of the status of the relevant quality element.
For tiltaksovervåking skal overvåkingsfrekvensen som er nødvendig for hver parameter, fastsettes av medlemsstatene på en slik måte at det framkommer tilstrekkelige data for en pålitelig vurdering av tilstanden til den relevante kvalitetsfaktoren.
As a guideline, monitoring should take place at intervals not exceeding those shown in the table below unless greater intervals would be justified on the basis of technical knowledge and expert judgement.
Som en retningslinje bør overvåkingen finne sted med en frekvens som ikke overstiger den som er angitt i tabellen nedenfor, med mindre større intervaller er berettiget ut fra tekniske kunnskaper og uttalelser fra sakkyndige.
Frequencies shall be chosen so as to achieve an acceptable level of confidence and precision.
Frekvensene av overvåking skal slik velges at det oppnås et akseptabelt pålitelighets- og presisjonsnivå.
Estimates of the confidence and precision attained by the monitoring system used shall be stated in the river basin management plan.
Bruksplanen for nedbørfelt skal inneholde prognoser over pålitelighets- og presisjonsnivået som er oppnådd med overvåkingssystemet.
Monitoring frequencies shall be selected which take account of the variability in parameters resulting from both natural and anthropogenic conditions.
Ved valg av overvåkingsfrekvenser skal det tas hensyn til variasjonen i parametrer som følger av både naturlige og menneskeskapte forhold.
The times at which monitoring is undertaken shall be selected so as to minimise the impact of seasonal variation on the results, and thus ensure that the results reflect changes in the water body as a result of changes due to anthropogenic pressure.
Tidspunktene for overvåkingen skal velges slik at årstidsvariasjonens virkninger på resultatene reduseres mest mulig, slik at det sikres at resultatene gjenspeiler endringer i vannforekomstene som følge av menneskeskapte belastninger.
Additional monitoring during different seasons of the same year shall be carried out, where necessary, to achieve this objective.
Ytterligere overvåking til forskjellige årstider skal utføres ved behov for å nå dette målet.
Other aquatic flora
Annet planteliv i vann
Macro invertebrates
Virvelløse makrodyr
Hydromorphological
Hydromorfologisk
Hydrology
Hydrologi
continuous
kontinuerlig
Physico-chemical
Fysisk-kjemisk
Oxygenation
Oksygenforhold
Nutrient status
Næringsstofftilstand
Other pollutants
Andre forurensende stoffer
Priority substances
Prioriterte stoffer
The monitoring programmes required above shall be supplemented in order to fulfil the following requirements:
Overvåkingsprogrammene som kreves ovenfor, skal suppleres for å oppfylle følgende krav:
Drinking water abstraction points
Oppsamlingssteder for drikkevann
Bodies of surface water designated in Article 7 which provide more than 100 m
Forekomster av overflatevann utpekt i henhold til artikkel 7 som gir mer enn 100 m
Such bodies shall be monitored for all priority substances discharged and all other substances discharged in significant quantities which could affect the status of the body of water and which are controlled under the provisions of the Drinking Water Directive.
Slike vannforekomster skal overvåkes for alle prioriterte stoffer som slippes ut, og alle andre stoffer som slippes ut i betydelige mengder som kan påvirke vannforekomstens tilstand og kontrolleres i henhold til drikkevanndirektivets bestemmelser.
Monitoring shall be carried out in accordance with the frequencies set out below:
Overvåkingen skal utføres med følgende frekvenser:
Community served
Befolkning som forsynes
Habitat and species protection areas
Habitat- og artsvernområder
Bodies of water forming these areas shall be included within the operational monitoring programme referred to above where, on the basis of the impact assessment and the surveillance monitoring, they are identified as being at risk of failing to meet their environmental objectives under Article 4.
Vannforekomster som utgjør slike områder, skal inkluderes i tiltaksovervåkingsprogrammet nevnt ovenfor dersom de på grunnlag av virkningsvurderingen og basisovervåkingen anses å stå i fare for ikke å nå miljømålene nevnt i artikkel 4.
Monitoring shall be carried out to assess the magnitude and impact of all relevant significant pressures on these bodies and, where necessary, to assess changes in the status of such bodies resulting from the programmes of measures.
Overvåkingen skal utføres for å vurdere omfang og virkninger av alle relevante belastninger på disse vannforekomstene, og om nødvendig, vurdere endringer i tilstanden til slike vannforekomster som følge av tiltaksprogrammene.
Monitoring shall continue until the areas satisfy the water-related requirements of the legislation under which they are designated and meet their objectives under Article 4.
Overvåkingen skal fortsette til områdene er samsvar med kravene til vann fastsatt i regelverket som de er utpekt i henhold til samt oppfyller målene nevnt i artikkel 4.
Methods used for the monitoring of type parameters shall conform to the international standards listed below or such other national or international standards which will ensure the provision of data of an equivalent scientific quality and comparability.
Metodene som benyttes til overvåking av typeparametrer, skal være i samsvar med de internasjonale standardene oppført nedenfor eller andre nasjonale eller internasjonale standarder som sikrer framskaffelse av data av tilsvarende vitenskapelig kvalitet og sammenlignbarhet.
Macroinvertebrate sampling
Prøvetaking av virvelløse makrodyr
Water quality — Sampling — Part 3:
Vannkvalitet — Prøvetaking — Del 3:
Guidance on the preservation and handling of samples
Veiledning i konservering og håndtering av prøver
Water quality — Methods for biological sampling — Guidance on hand net sampling of benthic macroinvertebrates
Vannkvalitet — Metoder for biologisk prøvetaking — Veiledning i prøvetaking av virvelløse makrodyr som lever på bunnen, med håndgarn
Water quality — Methods of biological sampling — Guidance on the design and use of quantitative samplers for benthic macroinvertebrates on stony substrata in shallow waters
Vannkvalitet — Metoder for biologisk prøvetaking — Veiledning i utforming og bruk av kvantitativ prøvetaking av virvelløse makrodyr som lever på bunnen, på steinet substrat på grunt vann
Water quality — Sampling in deep waters for macroinvertebrates — Guidance on the use of colonisation, qualitative and quantitative samplers
Vannkvalitet — Prøvetaking av virvelløse makrodyr på dypt vann — Veiledning i bruk av kolonisering, kvalitative og kvantitative prøvetakere
Biological classification of rivers PART I:
Biologisk klassifisering av elver — Del I:
Guidance on the interpretation of biological quality data from surveys of benthic macroinvertebrates in running waters
Veiledning i tolkning av biologiske kvalitetsdata fra undersøkelser av virvelløse makrodyr som lever på bunnen, i rennende vann
Biological classification of rivers PART II:
Biologisk klassifisering av elver — Del II:
Guidance on the presentation of biological quality data from surveys of benthic macroinvertebrates in running waters
Veiledning i presentasjon av biologiske kvalitetsdata fra undersøkelser av virvelløse makrodyr som lever på bunnen, i rennende vann
Macrophyte sampling
Prøvetaking av makrofytter
Relevant CEN / ISO standards when developed
Relevante CEN/ISO-standarder når de er utarbeidet
Fish sampling
Prøvetaking av fisk
Diatom sampling
Prøvetaking av kiselalger
Standards for physico-chemical parameters
Standarder for fysisk-kjemiske parametrer
Any relevant CEN/ISO standards
Alle relevante CEN/ISO-standarder
Standards for hydromorphological parameters
Standarder for hydromorfologiske parametrer
Member States shall establish monitoring systems for the purpose of estimating the values of the biological quality elements specified for each surface water category or for heavily modified and artificial bodies of surface water.
Medlemsstatene skal opprette overvåkingssystemer med sikte på å vurdere verdiene for biologiske kvalitetsfaktorer angitt for hver kategori av overflatevann eller for sterkt endrede og kunstige vannforekomster.
In applying the procedure set out below to heavily modified or artificial water bodies, references to ecological status should be construed as references to ecological potential.
Ved anvendelse av framgangsmåten beskrevet nedenfor på sterkt endrede eller kunstige vannforekomster skal henvisning til økologisk tilstand forstås som henvisning til økologisk potensial.
Such systems may utilise particular species or groups of species which are representative of the quality element as a whole.
Disse systemene kan benytte særlige arter eller grupper av arter som er representative for kvalitetsfaktoren som helhet.
In order to ensure comparability of such monitoring systems, the results of the systems operated by each Member State shall be expressed as ecological quality ratios for the purposes of classification of ecological status.
For at overvåkingssystemene skal være sammenlignbare, skal resultatene av systemene som medlemsstatene anvender, uttrykkes som økologiske kvalitetskvotienter med henblikk på klassifisering av økologisk tilstand.
These ratios shall represent the relationship between the values of the biological parameters observed for a given body of surface water and the values for these parameters in the reference conditions applicable to that body.
Disse kvotientene representerer forholdet mellom verdiene for de biologiske parametrene observert for en gitt forekomst av overflatevann og verdiene for disse parametrene under referanseforholdene som gjelder for vannforekomsten.
The ratio shall be expressed as a numerical value between zero and one, with high ecological status represented by values close to one and bad ecological status by values close to zero.
Kvotienten uttrykkes som en tallverdi mellom null og én, idet svært god økologisk tilstand har verdier nær én og dårlig økologisk tilstand har verdier nær null.
Each Member State shall divide the ecological quality ratio scale for their monitoring system for each surface water category into five classes ranging from high to bad ecological status, as defined in Section 1.2, by assigning a numerical value to each of the boundaries between the classes.
Hver medlemsstat skal dele inn skalaen for økologisk kvalitetskvotient for sitt overvåkingssystem for hver kategori vannforekomst i fem klasser, fra svært god til dårlig økologisk tilstand, som definert i nr. 1.2, idet hver grense mellom klassene tildeles tallverdier.
The value for the boundary between the classes of high and good status, and the value for the boundary between good and moderate status shall be established through the intercalibration exercise described below.
Verdien for grensen mellom svært god og god tilstand og verdien for grensen mellom god og moderat tilstand skal fastsettes etter interkalibreringsmetoden beskrevet nedenfor.
The Commission shall facilitate this intercalibration exercise in order to ensure that these class boundaries are established consistent with the normative definitions in Section 1.2 and are comparable between Member States.
Kommisjonen skal lette denne interkalibreringen for å sikre at disse klassegrensene fastsettes i samsvar med standarddefinisjonene i nr. 1.2 og er sammenlignbare medlemsstatene imellom.
As part of this exercise the Commission shall facilitate an exchange of information between Members States leading to the identification of a range of sites in each ecoregion in the Community; these sites will form an intercalibration network.
I forbindelse med interkalibreringen skal Kommisjonen lette utvekslingen av informasjon mellom medlemsstatene, med det mål å bestemme en rekke steder i hver økoregion i Fellesskapet; disse stedene skal danne et interkalibreringsnett.
The network shall consist of sites selected from a range of surface water body types present within each ecoregion.
Nettet skal bestå av steder valgt blant en rekke typer forekomst av overflatevann innen hver økoregion.
For each surface water body type selected, the network shall consist of at least two sites corresponding to the boundary between the normative definitions of high and good status, and at least two sites corresponding to the boundary between the normative definitions of good and moderate status.
For hver type forekomst av overflatevann som velges, skal nettet bestå av minst to steder som tilsvarer grensen mellom standarddefinisjonene for svært god og god tilstand, og minst to som tilsvarer grensen mellom standarddefinisjonene for god og moderat tilstand.
The sites shall be selected by expert judgement based on joint inspections and all other available information.
Stedene skal velges etter en uttalelse fra sakkyndige på grunnlag av fellesinspeksjoner og all annen tilgjengelig informasjon.
Each Member State monitoring system shall be applied to those sites in the intercalibration network which are both in the ecoregion and of a surface water body type to which the system will be applied pursuant to the requirements of this Directive.
Hver medlemsstats overvåkingssystem skal anvendes på de stedene i interkalibreringsnettet som både befinner seg i økoregionen og er av en type overflatevann som systemet skal anvendes på, i henhold til kravene i dette direktiv.
The results of this application shall be used to set the numerical values for the relevant class boundaries in each Member State monitoring system.
Resultatene av denne anvendelsen skal brukes til å fastsette tallverdier for de relevante klassegrensene i hver medlemsstats overvåkingssystem.
Within three years of the date of entry into force of the Directive, the Commission shall prepare a draft register of sites to form the intercalibration network which may be adapted in accordance with the procedures laid down in Article 21.
Kommisjonen skal innen tre år etter ikrafttredelsen av dette direktiv, utarbeide et forslag til register over steder som skal utgjøre interkalibreringsnettet, og som kan tilpasses etter framgangsmåten fastsatt i artikkel 21.
The final register of sites shall be established within four years of the date of entry into force of the Directive and shall be published by the Commission.
Det endelige registeret over steder skal fastsettes innen fire år etter ikrafttredelsen av dette direktiv, og skal offentliggjøres av Kommisjonen.
The Commission and Member States shall complete the intercalibration exercise within 18 months of the date on which the finalised register is published.
Kommisjonen og medlemsstatene skal fullføre interkalibreringen innen 18 måneder etter offentliggjørelsen av det endelige registeret.
The results of the intercalibration exercise and the values established for the Member State monitoring system classifications shall be published by the Commission within six months of the completion of the intercalibration exercise.
Resultatene av interkalibreringen og verdiene som er fastsatt for klassifiseringene i medlemsstatenes overvåkingssystem skal offentliggjøres av Kommisjonen innen seks måneder etter at interkalibreringen er fullført.
For surface water categories, the ecological status classification for the body of water shall be represented by the lower of the values for the biological and physico-chemical monitoring results for the relevant quality elements classified in accordance with the first column of the table set out below.
For kategorier av overflatevann skal den økologiske tilstandsklassifiseringen representeres ved den laveste av verdiene for biologiske og fysisk-kjemiske overvåkingsresultater for de relevante kvalitetsfaktorene klassifisert i samsvar med første kolonne i tabellen gjengitt nedenfor.
Member States shall provide a map for each river basin district illustrating the classification of the ecological status for each body of water, colour-coded in accordance with the second column of the table set out below to reflect the ecological status classification of the body of water:
Medlemsstatene skal for hvert nedbørfeltdistrikt utarbeide et kart som illustrerer klassifiseringen av økologisk tilstand for hver vannforekomst, med en fargekode i samsvar med annen kolonne i tabellen gjengitt nedenfor, for å vise vannforekomstens klassifisering for økologisk tilstand.
Ecological status classification
Klassifisering av økologisk tilstand
Poor
Utilfredsstillende
For heavily modified and artificial water bodies, the ecological potential classification for the body of water shall be represented by the lower of the values for the biological and physico-chemical monitoring results for the relevant quality elements classified in accordance with the first column of the table set out below.
For sterkt endrede og kunstige vannforekomster representeres klassifiseringen av økologisk potensial for vannforekomsten ved den laveste av verdiene for biologiske og fysisk-kjemiske overvåkingsresultater for de relevante kvalitetsfaktorene som er klassifisert i samsvar med første kolonne i tabellen gjengitt nedenfor.
Member States shall provide a map for each river basin district illustrating the classification of the ecological potential for each body of water, colour-coded, in respect of artificial water bodies in accordance with the second column of the table set out below, and in respect of heavily modified water bodies in accordance with the third column of that table:
Medlemsstatene skal for hvert nedbørfeltdistrikt utarbeide et kart som illustrerer klassifiseringen av økologisk potensial for hver vannforekomst, med en fargekode i samsvar med annen kolonne i tabellen gjengitt nedenfor for kunstige vannforekomster, og med tredje kolonne for sterkt endrede vannforekomster.
Ecological potential classification
Klassifisering av økologisk potensial
Colour code
Fargekode
Artificial Water Bodies
Kunstige vannforekomster
Heavily Modified
Sterkt endrede vannforekomster
Good and above
Godt eller høyere
Equal green and light grey stripes
Like brede, grønne og lysegrå striper
Equal green and dark grey stripes
Like brede, grønne og mørkegrå striper
Equal yellow and light grey stripes
Like brede, gule og lysegrå striper
Equal yellow and dark grey stripes
Like brede, gule og mørkegrå striper
Equal orange and light grey stripes
Like brede, oransje og lysegrå striper