natgillin/translations-raw huggingface dataset:
What support schemes are in place to encourage the use of district heating and cooling using renewable energy sources?
Hvilke støtteordninger er etablert for å oppmuntre til bruk av fjernvarme og fjernkjøling ved bruk av fornybare energikilder?
What support schemes are in place to encourage the use of small-scale heating and cooling from renewable energy sources?
Hvilke støtteordninger er etablert for å oppmuntre til bruk av oppvarming og kjøling fra små anlegg ved bruk av fornybare energikilder?
What support schemes are in place to encourage the use of heating and cooling from renewable energy sources in industrial applications?
Hvilke støtteordninger er etablert for å oppmuntre til bruk av oppvarming og kjøling fra fornybare energikilder i forbindelse med industrianvendelser?
Support schemes to promote the use of energy from renewable resources in transport applied by the Member State or a group of Member States
Støtteordninger anvendt av medlemsstaten eller en gruppe medlemsstater for å fremme bruken av energi fra fornybare ressurser på området transport
Please follow the structure of point 4.3 and apply the questions the support measures provided for renewable energy use in the transport sector.
Benytt framgangsmåten i punkt 4.3 og anvend spørsmålene på de støttetiltakene som finnes for bruk av fornybar energi i transportsektoren.
Please make distinctions according to transport modes (such as road transport, non-road land transport).
Skill mellom transportsystemer (som for eksempel vietransport, ikke-veigående landtransport).
What are the concrete obligations/targets per year (per fuel or technology)?
Hva er de konkrete forpliktelsene/målene per år (per drivstoff eller teknologi)?
Is there differentiation of the support according to fuel types or technologies?
Avhenger støtten av hvilke drivstofftyper eller teknologier som anvendes?
Is there any specific support to biofuels which meet the criteria of Article 21(2) of the Directive?
Gis det særlig støtte til biodrivstoff som oppfyller kriteriene i artikkel 21 nr. 2 i direktivet?
Biomass has an important role as primary energy in all the three sectors:
Biomasse spiller en viktig rolle som primærenergikilde i alle tre sektorer:
heating and cooling, electricity and transport.
oppvarming og kjøling, elektrisk kraft, og transport
National biomass strategy is crucial to plan the role and the interaction of uses between the energy end uses and interaction with other non-energy sectors.
En nasjonal strategi for biomasse er avgjørende for å planlegge denne energiformens rolle i energiforbruket og dens vekselvirkning med andre sektorer.
Therefore Member States are required to assess their domestic potential and increased mobilisation of domestic and imported biomass resources.
Medlemsstatene skal derfor vurdere sitt nasjonale potensial og om det er behov for økt avendelse av nasjonale og importerte biomasseressurser.
The impact on and the interaction with other non-energy sectors (as the food and feed industry, pulp and paper industry, construction industry, furniture industry etc.) should be analysed.
Virkningen på og vekselvirkningen med andre sektorer (som for eksempel nærings- og nytelsesmiddelindustrien og fôrindustrien, papir- og papirmasseindustrien, byggeindustrien, møbelindustrien, osv.) bør analyseres.
Under this point Member States should assess the supply of domestically available biomass and the need for imports.
Under dette punktet bør medlemsstatene vurdere tilgangen på nasjonalt tilgjengelig biomasse og behovet for import.
There should be a distinction between biomass (A) from forestry — (1) direct and (2) indirect supply; (B) from agriculture and fisheries — (1) directly provided and (2) by-products/processed crops; and (C) from waste — (1) biodegradable fraction of municipal solid waste, (2) biodegradable fraction of industrial solid waste and (3) sewage sludge.
Det bør skilles mellom biomasse A) fra skogbruk — 1) direkte og (2) indirekte tilgang, B) fra landbruk og fiskeri — 1) anskaffet direkte og 2) biprodukter/bearbeidede vekster, og C) fra avfall — 1) biologisk nedbrytbare fraksjoner av fast avfall fra byområder, 2) biologisk nedbrytbare fraksjoner av fast industriavfall og 3) slam fra renseanlegg.
Data is required for the above-mentioned first subcategories, while more detailed information is optional.
Opplysninger kreves for de ovennevnte første underkategoriene. Mer detaljerte opplysninger er frivillig.
However the aggregated figures shall reflect the following categorisation and give information in the units of Table 7. The role of imports (EU and non-EU) and exports (if possible, EU and non-EU) must be reflected.
De summerte tallene skal imidlertid gjenspeile følgende kategorisering, og opplysningene skal angis i tabell 7. Betydningen av import (fra land i og utenfor EU) og eksport (om mulig, fra land i og utenfor EU) skal framgå.
Please note that wood chips, briquettes and pellets can be either from direct supply or from indirect supply from forestry.
Trespon, briketter og pelleter kan være enten direkte eller indirekte forsyning fra skogbruket.
If information on pellets is included in the table, it should specify whether the raw material comes from direct or indirect supply.
Dersom opplysninger om pelleter er tatt med i tabellen, bør det spesifiseres om råstoffet kommer fra direkte eller indirekte forsyning.
In the case of biogas and biofuels the amount of raw feedstock should be detailed in Table 7, not the amount of processed feedstock.
Når det gjelder biogasser og biodrivstoff, er det mengden ubearbeidede råstoffer som skal angis i tabell 7, ikke mengden bearbeidede råstoffer.
It is understood that for imports and exports the amount of biomass feedstocks for biofuels is more difficult to ascertain, and estimations may be necessary.
For import og eksport er mengden biomasseråstoffer naturligvis vanskeligere å fastslå, og det kan derfor være nødvendig å benytte skjønn.
Alternatively, if the information on imports is given on the basis of biofuel imports, it must be specified in the table.
Alternativt, dersom opplysningene om import gis på grunnlag av importert biodrivstoff, skal dette angis i tabellen.
Biomass supply in 2006
Tilgang på biomasse i 2006
Sector of origin
Opprinnelsessektor
Amount of domestic resource (
Mengde nasjonale ressurser(
Exported
Eksportert
Net amount
Nettomengde
Primary energy production
Produksjon av primærenergi
(ktoe)
(ktoe)
Non-EU
Utenfor EU
EU/non-EU
I og utenfor EU
(A) Biomass from for-estry (
(A) Biomasse fra skogbruket(
direct supply of wood biomass from forests and other wooded land for energy generation
Direkteforsyning av trebiomasse fra skoger og andre skogbevokste arealer for produksjon av energi
Optional — if information is available you can further detail the amount of feedstock belonging to this category:
Frivillig — Dersom det finnes tilgjengelige opplysninger, kan mengden råstoffer som tilhører denne kategorien, spesifiseres ytterligere:
fellings
hugst
residues from fellings (tops, branches, bark, stumps)
Hugstrester (topper, greiner, bark, stubber)
landscape management residues (woody biomass from parks, gardens, tree rows, bushes)
rester fra landskapsforvaltning (vedaktig biomasse fra parker, hager, trerekker, busker)
other (please define)
annet
indirect supply of wood biomass for energy generation
Indirekte forsyning av trebiomasse for produksjon av energi
Optional — if information is available you can further detail:
Frivillig — Dersom det finnes tilgjengelige opplysninger, kan følgende spesifiseres ytterligere:
residues from sawmilling, woodworking, furniture industry (bark, sawdust)
rester fra sagbruksvirksomhet, bearbeiding av tre, møbelproduksjon (bark, sagflis)
by products of the pulp and paper industry (black liquor, tall oil)
Biprodukter fra papir og papirmasseindustrien (svartlut, tallolje)
processed wood-fuel
bearbeidet trebrensel
post consumer recycled wood (recycled wood for energy generation, household waste wood)
gjenvunnet tre etter forbruk (gjenvunnet tre for energiproduksjon, treavfall fra husholdninger)
(B) Biomass from agri-culture and fisheries
(B) Biomasse fra landbruk og fiskeri
agricultural crops and fishery products directly provided for energy generation
Landbruksvekster og fiskerivarer anvendt direkte til energiproduksjon
arable crops (cereals, oilseeds, sugar beet, silage maize)
åkervekster (korn, oljeholdige frø, sukkerbete, ensilasjemais)
plantations
beplantninger
short rotation trees
korte omløpstrær
other energy crops (grasses)
andre energivekster (gress)
algae
alger
Agricultural by-products/processed residues and fishery by-products for energy generation
Biprodukter fra landbruksvirksomhet/bearbeidede resteprodukter og biprodukter fra fiskeri for energiproduksjon
straw
halm
manure
husdyrgjødsel
animal fat
animalsk fett
meat and bone meal
kjøtt- og benmel
cake by-products (incl. oil seed and olive oil cake for energy)
biprodukter i form av kaker (herunder oljefrøkaker og olivenoljekaker for energiproduksjon)
fruit biomass (including shell, kernel)
fruktbiomasse (herunder skall og kjerner)
fishery by product
biprodukter fra fiskeri
clippings form vines, olives, fruit trees
avklipp fra vinstokker, oliventrær, frukttrær
(C) Biomass from waste
(C) Biomasse fra avfall
Biodegradable fraction of municipal solid waste including biowaste (biodegradable garden and park waste, food and kitchen waste from households, restaurants, caterers and retail premises, and comparable waste from food processing plants) and landfill gas
Biologisk nedbrytbare fraksjoner av fast avfall fra byområder, herunder biologisk avfall (biologisk nedbrytbart avfall fra hager og parker, næringsmiddelavfall og kjøkkenavfall fra husholdninger, restauranter ferdigmatleverandører og detaljhandler, og sammenlignbart avfall fra bearbeidingsanlegg for næringsmidler) og gass fra fyllplasser
Biodegradable fraction of industrial waste (including paper, cardboard, pallets)
Biologisk nedbrytbare fraksjoner av industriavfall (herunder papir, kartong, paller)
Amount of the resource in m3 (if possible, otherwise in appropriate alternative units) for category A and its subcategories and in tonnes for categories B and C and their subcategories.
Mengde av ressursen i m3 (om mulig, ellers i hensiktsmessige alternative enheter) for kategori A og dens underkategorier og i tonn for kategori B og C og deres underkategorier.
Please explain the conversion factor/calculation methodology used above for the conversion of the amount of available resources to primary energy.
Forklar omregningsfaktoren/beregningsmetoden som er brukt ovenfor, for å omgjøre mengden tilgjengelige ressurser til primærenergi.
Please specify on what basis the biodegradable fraction of municipal solid waste and of industrial waste was calculated.
Angi på hvilket grunnlag den biologisk nedbrytbare fraksjonen av henholdsvis fast avfall fra byområder og industriavfall ble beregnet.
Please use Table 7a to give an estimated contribution of biomass energy use in 2015 and 2020. (Following the categorisation used in Table 7.)
Anvend tabell 7a til å anslå bidraget fra biomasse i energiforbruket i 2015 og 2020 (i henhold til kategoriene brukt i tabell 7).
Estimated biomass domestic supply in 2015 and 2020
Beregnet nasjonal forsyning av biomasse i 2015 og 2020
Expected amount of domestic resource
Forventet  nasjonal ressursmengde
(A)
(A)
Biomass from forestry
Biomasse fra skogbruket
(B)
B)
Biomass from agriculture and fisheries
Biomasse fra landbruk og fiskeri
(C)
C)
Biomass from waste
Biomasse fra avfall
What is the estimated role of imported biomass up to 2020?
Hva slags rolle forventes importert biomasse å spille fram til 2020?
Please specify the quantities expected (ktoe) and indicate possible import countries.
Beskriv nærmere de forventede mengdene (ktoe) og angi mulige importland.
In addition to the information provided above, could you please describe the current situation of agricultural land used for dedicated energy production as follows:
I tillegg til opplysningene gitt ovenfor, beskriv den nåværende situasjonen for landbruksareal som brukes til særskilt energiproduksjon, på følgende måte:
Current agricultural land use for production of crops dedicated to energy in 2006
Nåværende landbruksareal brukt til særskilt produksjon av energivekster i 2006
(ha)
(ha)
Agricultural land use for production of dedicated energy crops
Landbruksareal brukt til særskilt produksjon av energivekster
Surface
Flate
Land used for short rotation trees (willows, poplars)
Areal bruk til korte omløpstrær (piletrær, popler)
Land used for other energy crops such as grasses (reed canary grass, switch grass, Miscanthus), sorghum
Areal bruk til andre energivekster som for eksempel gress (rørkanarigress, rishirse, Miscanthus), sorghum
Measures to increase biomass availability, taking into account other biomass users (agriculture and forest-based sectors)
Tiltak for å øke tilgjengeligheten av biomasse, samtidig som det tas hensyn til andre brukere av biomasse (jordbrukssektoren og skogsbaserte sektorer),
Mobilisation of new biomass sources
Økt anvendelse av nye biomassekilder
Please specify how much land is degraded.
Angi hvor mye areal som forringes.
Please specify how much unused arable land there is.
Angi hvor mye ubrukt dyrkbar mark som er tilgjengelig.
Are any measures planned to encourage unused arable land, degraded land, etc. to be used for energy purposes?
Er det planlagt tiltak for å oppmuntre til bruk av ubrukt dyrkbar mark, forringet mark, osv. til energiformål?
Is energy use of certain already available primary material (such as animal manure) planned?
Er det planlagt å bruke visse, allerede tilgjengelige primærmaterialer (som for eksempel husdyrgjødsel) til energiformål?
Is there any specific policy promoting the production and use of biogas?
Foreligger det en særskilt politikk som fremmer produksjon og bruk av biogass?
What type of uses are promoted (
Hva slags bruk fremmes (
What measures are planned to improve forest management techniques in order to maximise the extraction of biomass from the forest in a sustainable way?
Hvilke tiltak planlegges for å forbedre skogsforvaltningsteknikkene, med sikte på å utvinne mest mulig biomasse fra skogen på en bærekraftig måte?
http://ec.europa.eu/agriculture/fore/publi/sfc_wgii_final_report_072008_en.pdf
http://ec.europa.eu/agriculture/fore/publi/sfc_wgii_final_report_072008_en.pdf
How will forest management be improved in order to increase future growth?
Hvordan vil skogsforvaltningen bli forbedret for å øke framtidig vekst?
What measures are planned to maximise the extraction of existing biomass that can already be put into practice?
Hvilke umiddelbare tiltak er planlagt for å utvinne mest mulig fra eksisterende biomasse?
Impact on other sectors
Virkning på andre sektorer
How will the impact of energy use of biomass on other sectors based on agriculture and forestry be monitored?
Hvordan vil virkningen av bruk av biomasse til energiformål på andre sektorer basert på jordbruk og skogbruk overvåkes?
What are these impacts?
Hva er disse virkningene?
(If possible, please provide information also on quantitative effects.)
(Om mulig, gi også opplysninger om kvantitative virkninger.)
Is the monitoring of these impacts planned in the future?
Er overvåking av disse virkningene planlagt i framtiden?
What kind of development is expected in other sectors based on agriculture and forest that could have an impact on the energy use?
Hva slags utvikling forventes i andre sektorer basert på jordbruk og skogbruk som kan tenkes å ha en innvirkning på energiforbruket?
(E.g. could improved efficiency/productivity increase or decrease the amount of by-products available for energy use?)
(Kan det for eksempel tenkes at forbedret effektivitet/produktivitet fører til at mengden tilgjengelige biprodukter til energiformål økes eller reduseres?)
Planned use of statistical transfers between Member States and planned participation in joint projects with other Member States and third countries
Planlagt bruk av statistiske overføringer mellom medlemsstatene og planlagt deltaking i fellesprosjekter sammen med andre medlemsstater og tredjestater:
Under this subchapter the expected use of cooperation mechanisms between Member States and Member States and third countries has to be described.
I dette delkapitlet beskrives den forventede bruken av samarbeidsmekanismer mellom medlemsstater og mellom medlemsstater og tredjestater.
This information should draw on that provided in the forecast document referred to in Article 4(3) of the Directive 2009/28/EC.
Disse opplysningene bør basers på opplysningene som ble gitt i prognosedokumentet nevnt i artikkel 4 nr. 3 i direktiv 2009/28/EF.
Describe the national procedures (step by step) established or to be established, for arranging a statistical transfer or joint project (including responsible bodies and contact points).
Beskriv (trinn for trinn) de nasjonale framgangsmåtene som er innført, eller som vil bli innført, for å organisere en statistisk overføring eller et fellesprosjekt (herunder ansvarlige organer og kontaktpunkter).
Describe the means by which private entities can propose and take part in joint projects either with Member States or third countries.
Beskriv hvordan private foretak kan foreslå fellesprosjekter og delta i disse, enten sammen med medlemsstater eller med tredjestater.
Give the criteria for determining when statistical transfers or joint projects shall be used.
Angi kriteriene for å bestemme når statistiske overføringer eller fellesprosjekter skal benyttes.
What is going to be the mechanism to involve other interested Member States in a joint project?
Hvilken mekanisme vil være nødvendig for å få andre interesserte medlemsstater med i et fellesprosjekt?
Are you willing to participate in joint projects in other Member States?
Foreligger det planer om å delta i fellesprosjekter i andre medlemsstater?
How much installed capacity/electricity or heat produced per year are you planning to support?
Hvor mye installert kapasitet/elektrisk kraft eller produsert varme per år vil det bli gitt støtte til?
How do you plan to provide support schemes for such projects?
Hvordan vil slike prosjekter bli støttet?
Estimated excess production of renewable energy compared to the indicative trajectory which could be transferred to other Member States
Anslått overskuddsproduksjon av fornybar energi, sammenlignet med veiledende utviklingsforløp, som kan overføres til andre medlemsstater
Please use Table 9 filling in the required information.
Før inn opplysningene i tabell 9.
In which sectors can you offer renewable energy use development in your territory for the purpose of joint projects?
På hvilke sektorer kan det tilbys økt anvendelse av fornybar energi til fellesprosjekter på eget territorium?
Has the technology to be developed been specified?
Er teknologien som må utvikles, nærmere beskrevet?
How much installed capacity/electricity or heat produced per year?
For hvor stor installert kapasitet/hvor mye produsert elektrisk kraft eller varme per år?
How will sites for joint projects be identified?
Hvordan vil områder for fellesprosjekter bli identifisert?
(For example, can local and regional authorities or promoters recommend sites?
(Kan for eksempel lokale og regionale myndigheter eller forslagsstillere anbefale steder?
Or can any project participate regardless its location?)
Eller er alle prosjekter aktuelle, uavhengig av beliggenhet?)
Are you aware of the potential for joint projects in other Member States or in third countries?
Er det kjennskap til mulige fellesprosjekter i andre medlemsstater eller i tredjestater?
(In which sector?
(I hvilken sektor?
How much capacity?
Hva er kapasiteten?
What is the planned support?
Hvilken støtte er planlagt?
For which technologies?)
For hvilke teknologier?)
Do you have any preference to support certain technologies?
Foretrekkes støtte til bestemte teknologier?
If so, which?
Hvis ja, hvilke?
Estimated excess and/or deficit production of renewable energy compared to the indicative trajectory which could be transferred to/from other Member States in [Member State]
Anslått overskudds- og/eller underskuddsproduksjon av fornybar energi, sammenlignet med veiledende utviklingsforløp, som kan overføres til/fra andre medlemsstater i [medlemsstat]
Estimated excess in forecast document
Anslått overskuddsproduksjon i prognosedokument
Estimated excess in NREAP
Anslått overskuddsproduksjon i nasjonal handlingsplan for fornybar energi
Estimated deficit in forecast document
Anslått underskuddsproduksjon i prognosedokument
Estimated deficit in NREAP
Anslått underskuddsproduksjon i nasjonal handlingsplan for fornybar energi
ASSESSMENTS
VURDERINGER
Total contribution expected of each renewable energy technology to meet the binding 2020 targets and the indicative interim trajectory for the shares of energy from renewable resources in electricity, heating and cooling and transport
Samlet forventet bidrag fra teknologier for fornybar energi for å oppfylle de bindende målene for 2020 og det veiledende midlertidige utviklingsforløpet for andelene av energi fra fornybare ressurser på områdene elektrisk kraft, oppvarming og kjøling, og transport
The contribution of each renewable energy technology to the trajectory and 2020 targets in the electricity, heating and cooling and transport sectors should be estimated giving a possible future scenario without necessarily establishing any technology target or obligation.
Bidraget fra hver teknologi for fornybar energi til utviklingsforløpet og målene for 2020 på områdene elektrisk kraft, oppvarming og kjøling, og transport bør anslås ved å angi en mulig framtidssituasjon, uten nødvendigvis å innføre et nytt teknologimål eller en ny teknologiforpliktelse.
For the electricity sector, both the expected (accumulated) installed capacity (in MW) and yearly production (GWh) should be indicated by technology.
For elektrisitetssektoren bør både forventet (akkumulert) installert kapasitet (uttrykt i MW) og årlig produksjon (GWh) angis per teknologi.
For hydro, a distinction should be made between plants of less than 1 MW, between 1 and 10 MW, and over 10 MW installed capacity.
For vannkraft bør det skilles mellom anlegg med en installert kapasitet på under 1 MW, mellom 1 og 10 MW, og over 10 MW.
For solar power, details should be given separately for contributions from photovoltaic solar and concentrated solar power.
For solenergi bør det gis separate opplysninger for bidrag fra solcelleanlegg og fra konsentrert solenergi.
Wind energy data should be indicated for onshore and offshore separately.
Opplysninger om vindkraft bør angis separat for landbaserte og flytende anlegg.
For biomass, a distinction should be made between solid, gaseous and liquid biomass for electricity.
For biomasse bør det skilles mellom fast, gassformig og flytende biomasse for elektrisk kraft.
When assessing the heating and cooling sector, estimates of both installed capacity and production should be given for geothermal, solar, heat pumps and biomass technologies, with a breakdown for the latter category for solid, gaseous and liquid biomass.
Ved vurdering av oppvarmings- og kjølingssektoren bør det, for både installert kapasitet og produksjon, gis anslag for geotermisk energi, solenergi, varmepumper og biomasseteknologier, der sistnevnte kategori deles opp i fast, gassformig og flytende biomasse.
The contribution from district heating plants using renewable energy sources should be estimated.
Bidraget fra fjernvarmeanlegg som benytter energi fra fornybare energikilder, bør anslås.
The contribution from different technologies to the renewable energy target in the transport sector should be indicated for ordinary biofuels (both bioethanol and biodiesel), biofuels from wastes and residues, biofuels from non-food cellulosic material or from ligno-cellulosic material, biogas, electricity from renewable energy sources and hydrogen from renewable energy origin.
Bidraget fra ulike teknologier til målet om fornybar energi i transportsektoren bør angis for vanlig biodrivstoff (både bioetanol og biodiesel), biodrivstoff fra avfall og rester, biodrivstoff fra cellulosemateriale som ikke er næringsmiddel eller fra ligninholdig cellulosemateriale, biogass, elektrisk kraft fra fornybare energikilder og hydrogen fra fornybare energikilder.