natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A clear, pan-European Eco-label like the Flower, could make it much easier for consumers to buy green across Europe, while it also helps their understanding of Type I labelling.
Et tydelig, felleseuropeisk miljømerke som EU-blomsten vil kunne gjøre det mye enklere for forbrukerne å kjøpe miljøvennlige produkter i hele Europa, samtidig som det hjelper dem til å bli fortrolig med type I-merking.
Well designed, market-based environmental labelling schemes will remain attractive to consumers because of their immediacy and simplicity and because they ensure better and more accessible information on the environment for citizens.
Godt utformede, markedsbaserte ordninger for miljømerking vil fortsatt være populære blant forbrukerne, fordi de er enkle og umiddelbart forståelige og fordi de gir borgerne bedre og lettere tilgjengelig miljøinformasjon.
They are also business-friendly because they act as product enhancers that offer marketing advantages at the point of sale, if they are developed in partnership with manufacturers and come at a reasonable cost for enterprises.
Miljømerking er også positivt for næringslivet, fordi den tjener til å framheve produktene og dermed gir markedsføringsfordeler på salgsstedet, dersom den utvikles i samarbeid med produsentene og ikke innebærer for store kostnader for bedriftene.
It is clear that the Community Eco-label has not yet achieved satisfactory market penetration.
Det er åpenbart at EF-miljømerket ennå ikke har oppnådd tilfredsstillende gjennomtrenging av markedet.
It is now in a better situation than before, with a continuously widening range of product groups (including both goods and services) and with new applications coming in steadily, nevertheless it is clear that the scheme has to be revised if it is to properly achieve its original aims and in particular its active take-up by the business community.
Situasjonen er nå bedre enn tidligere, med et stadig økende spekter av varegrupper (både varer og tjenester) og med en stadig strøm av nye søknader. Det er likevel åpenbart at ordningen må revideres for at de opprinnelige målene skal kunne nås, og særlig for at næringslivet mer aktivt skal gå inn for ordningen.
In view of the revision of the Community Eco-label Scheme an evaluation study is being carried out assessing its overall effectiveness in reducing negative environmental impacts.
Med tanke på revisjonen av fellesskapsordningen for tildeling av miljømerke gjennomføres det for tiden en evaluering av i hvilken grad ordningen samlet sett har medvirket til å redusere den negative innvirkningen på miljøet.
The Scheme’s contribution to sustainable consumption and production will be assessed, and proposals will be made on how, through its revision, it should best meet the challenge of promoting sustainable development in Europe, as well as making it more attractive to economic operators and in particular to SMEs.
Ordningens bidrag til bærekraftig forbruk og produksjon vil bli vurdert, og det vil bli fremmet forslag til hvordan den kan revideres slik at den best mulig kan møte utfordringen med å fremme en bærekraftig utvikling i Europa, samtidig som den gjøres mer attraktiv for økonomiske aktører og særlig for små og mellomstore bedrifter.
This working plan should fully support the evaluation of the Scheme and its revision while not prejudicing in any way the possibility for making any changes to the Eco-label Scheme when the Regulation is revised.
Denne arbeidsplanen bør fullt ut støtte evalueringen av ordningen og revisjonen av den, uten at dette på noen måte innvirker på muligheten for å gjøre eventuelle endringer i ordningen etter at forordningen er revidert.
The fundamental aim of this revised working plan is, therefore, to build on the lessons and experience obtained from the functioning of the Eco-label scheme and lay down the programme of work for the next three years aiming at the following:
Det grunnleggende målet for denne reviderte arbeidsplanen er derfor å bygge videre på erfaringene med ordningen for miljømerking og fastsette arbeidsprogrammet for de kommende tre år, med følgende målsetting:
Make the Community Eco-label a more successful and effective instrument for improving the environmental quality of goods and services.
Gjøre EF-miljømerket til et mer utbredt og effektivt redskap for å bedre varers og tjenesters miljøkvalitet.
The revised working plan should also focus on supporting the currently on-going evaluation of the Eco-label Scheme and the upcoming revision of the Regulation.
Den reviderte arbeidsplanen bør også fokusere på støtte til den pågående evalueringen av ordningen for miljømerking og den kommende revisjonen av forordningen.
Continue the contribution to making consumption more sustainable, and to the policy objectives set out in the Community’s Sustainable Development Strategy and the Sixth Environmental Action Programme.
Fortsette å bidra til et mer bærekraftig forbruk, og til å oppfylle de politiske målene som er fastsatt i Fellesskapets strategi for en bærekraftig utvikling og det sjette handlingsprogram for miljø.
Make the most effective use of the resources allocated to the scheme by the Commission, the Member States and the members of the European Union Eco-Labelling Board (EUEB)(
Gjøre mest mulig effektiv bruk av de ressursene som er bevilget til ordningen av Kommisjonen, medlemsstatene og medlemmene av Komiteen for miljømerking i Den europeiske union (EUEB)(
The Commission acts as the secretariat for the EUEB and participates in all its activities.
Kommisjonen fungerer som sekretariat for EUEB og deltar i all dens virksomhet.
STRATEGY FOR THE DEVELOPMENT OF THE SCHEME
STRATEGI FOR UTVIKLING AV ORDNINGEN
Policy and strategy towards the revision of the Eco-label Regulation
Politikk og strategi for revisjon av miljømerkeforordningen
The Community Eco-label is continually developing and adapting its long-term policy and strategy.
Den langsiktige politikken og strategien for EF-miljømerket utvikles og tilpasses stadig.
It needs to be closely integrated with the ongoing discussions and the work for the implementation of the EU Integrated Product Policy Communication and also with other legislative instruments under development, such as the proposed directive on the Eco-design of Energy-using Products (EuP), the 92/75/EEC Framework Directive for domestic appliances and the Energy Star Council Decision for office equipment, the implementation of ETAP, the Sixth Environmental Action Programme and Community’s Sustainable Development Strategy.
Det er viktig at dette skjer i nær tilknytning til den pågående diskusjonen og arbeidet med gjennomføringen av meldingen om EUs integrerte produktpolitikk, og med andre juridiske virkemidler som er under utarbeiding, så som det foreslåtte direktivet om miljøvennlig utforming av energiforbrukende produkter, rammedirektiv 92/75/EØF om husholdningsapparater og rådsvedtak om Energy Star-programmet for kontorutstyr, gjennomføringen av ETAP, det sjette handlingsprogram for miljø og Fellesskapets strategi for en bærekraftig utvikling.
The Community Eco-label also needs to follow closely the wider developments in product eco-labelling, as well as ethical, quality and health labels, by also ensuring an appropriate involvement of the different scientific committees in order to further improve the scientific basis of the ecological criteria.
EF-miljømerket bør også tilpasses den mer generelle utviklingen med hensyn til miljømerking av produkter, og dessuten merking som gjelder etikk, kvalitet og helse, også ved at det sikres forsvarlig deltaking fra de ulike vitenskapskomiteene for å sikre et bedre vitenskapelig grunnlag for de økologiske kriteriene.
Equally important are the developments in the field of Environmental Management Systems, in particular with respect to the Community Eco-Management and Audit Scheme (EMAS).
Like viktig er utviklingen innenfor området miljøstyringsordninger, særlig med hensyn til fellesskapsordningen for miljøstyring og miljørevisjon (EMAS).
In order to manage more effectively the various related discussions and information flows, both within the Scheme and with respect to external forums, and to prepare and lead the debate on the future of the Scheme, an active Policy Management Group was set up in the first Eco-label working plan.
For mer effektivt å administrere de ulike beslektede drøftingene og informasjonsstrømmene, både innenfor ordningen og med hensyn til eksterne fora, og for å forberede og styre debatten om ordningens framtid, ble det nedsatt en aktiv styringsgruppe under den første arbeidsplanen for miljømerket.
It has delivered a very valuable contribution to the future policy and strategy of the Scheme, by addressing the issues of integration with other environmental policies, synergies with other information instruments and a wide range of long term policy issues.
Den har gitt et meget verdifullt bidrag til den framtidige politikken og strategien for ordningen, gjennom sin behandling av spørsmålene om integrering med andre miljøpolitiske initiativ, synergieffekter med andre informasjonstiltak og en lang rekke spørsmål om politikken på lang sikt.
It has clearly identified the main challenges that the Scheme is facing at the moment and has contributed to the discussion by developing a variety of ideas about the evaluation and the revision of the Scheme.
Den har tydelig identifisert hovedutfordringene som ordningen for tiden står overfor og har bidratt til diskusjonen ved å utvikle flere ideer om evaluering og revisjon av ordningen.
These ideas should be fed into the discussions on the revision of the Scheme where meetings involving stakeholders should be considered a priority.
Disse ideene bør tas med i drøftingene om revisjon av ordningen, der møter med de berørte partene bør prioriteres.
It should be a priority of the EUEB, Member States and the Commission to develop and adapt the long-term policy and strategy of the Eco-label Scheme in the light of the upcoming revision of the Regulation.
EUEB, medlemsstatene og Kommisjonen bør legge vekt på å utvikle og tilpasse den langsiktige politikken og strategien for ordningen for miljømerking i lys av den kommende revisjonen av forordningen.
They should also contribute to the integration of the Eco-label in the various policy developments taking place in relation to sustainable consumption (such as IPP, EuP, Green Public Procurement, wider labelling, reduced taxation for green products, ETAP, etc.).
De bør også bidra til at miljømerket integreres i de ulike politiske tiltakene som iverksettes i forbindelse med bærekraftig utvikling (så som IPP, energiforbrukende produkter, miljøvennlige offentlige innkjøp, utvidet merking, lavere avgifter for miljøvennlige produkter, ETAP osv.).
The EUEB, Member States and the Commission should make it a priority to input into the evaluation and revision of the Eco-label Scheme in order to help develop and adapt its long-term policy and strategy.
EUEB, medlemsstatene og Kommisjonen bør legge vekt på å delta aktivt i evalueringen og revisjonen av ordningen for miljømerking for å bidra til å utvikle og tilpasse den langsiktige politikken og strategien for ordningen.
This input should come in the form of dedicated meetings, investigations and mobilisation of expertise following the publication of the results of the study.
Slik deltaking bør skje i form av egne møter og undersøkelser samt mobilisering av ekspertise etter offentliggjøring av resultatene av undersøkelsen.
Objectives for environmental improvement and market penetration
Mål for miljøforbedring og gjennomtrenging av markedet
The objectives for environmental improvement and market penetration will be set out in the light of the revision of the scheme.
Målene for miljøforbedring og gjennomtrenging av markedet vil bli fastsatt på bakgrunn av revisjonen av ordningen.
They will aim in particular:
De vil særlig dreie seg om:
to widen the number of markets potentially open to eco-labelled products by progressively expanding the range of Eco-label product groups and make it more attractive to manufacturers;
å utvide antallet markeder som potensielt er åpne for miljømerkede produkter gjennom stadig å øke antallet miljømerkede produktgrupper og gjøre merkingen mer attraktiv for produsentene,
within each of these markets/product groups, to increase significantly the visibility of the Eco-label (i.e. the number of eco-labelled products on the market);
innen hvert av disse markedene / hver produktgruppe, å gjøre miljømerket betraktelig mer synlig (dvs. øke antallet miljømerkede produkter på markedet),
to consider the overall environmental benefits of the scheme and its contribution in making consumption more sustainable;
å vurdere hvordan ordningen kan bidra til et bedre miljø og til et mer bærekraftig forbruk,
to further build on the potential synergies between Community Eco-label and EMAS.
å bygge videre på de mulige synergieffektene mellom EF-miljømerket og EMAS.
Product group development
Utvikling av produktgrupper
Currently criteria have been adopted for 23 product groups:
Hittil er det fastsatt kriterier for 23 produktgrupper:
tissue paper, dishwashers, soil improvers, bed mattresses, indoor paints and varnishes, footwear, textile products, personal computers, laundry detergents, detergents for dishwashers, copying paper, light bulbs, portable computers, refrigerators, washing-machines, all purpose and sanitary cleaners, hand dishwashing detergents, televisions, hard floor covering, vacuum cleaners, tourist accommodation service, camp-site service, and lubricants.
mykpapirprodukter, oppvaskmaskiner, jordforbedringsmidler, madrasser, innendørs maling og lakk, fottøy, tekstilprodukter, personlige datamaskiner, tekstilvaskemidler, maskinoppvaskmidler, kopipapir, lyspærer, bærbare datamaskiner, kjøleskap, vaskemaskiner, universal- og sanitærrengjøringsmidler, håndoppvaskmidler, fjernsynsapparater, harde gulvbelegg, støvsugere, turistinnkvarteringstjenester, campingplasstjenester og smøremidler.
A variety of conditions need to be met in order for a product group to be considered as a priority for the Community Eco-label.
En rekke vilkår må oppfylles for at en produktgruppe skal kunne vurderes for EF-miljømerket.
Article 2(2) of Regulation (EC) No 1980/2000 in particular expresses some key requirements concerning its suitability for eco-labelling.
Særlig artikkel 2 nr. 2 i forordning (EF) nr. 1980/2000 angir noen viktige vilkår for om en produktgruppe egner seg for miljømerking.
The product must be significant in terms of the internal market and be sold for final consumption or use.
Produktet må spille en betydelig rolle i det indre marked og selges med tanke på sluttbruk eller konsum.
It must involve significant environmental impacts that can be positively influenced by consumer choice, and manufacturers and retailers must be willing to put the Eco-label on their products.
Det må ha en betydelig innvirkning på miljøet som kan påvirkes positivt gjennom forbrukernes valg, og produsenter og detaljister må være villige til å sette miljømerket på sine produkter.
In the light of the revision of the scheme, the EUEB and Member States should continue to develop the methodology for the prioritisation of product groups on the basis of the study and according to the recommendations for further work and improvements published in the study results.
På bakgrunn av revisjonen av ordningen bør EUEB og medlemsstatene videreutvikle metoden for prioritering av produktgrupper med utgangspunkt i undersøkelsen og i henhold til de anbefalingene for videre arbeid og forbedringer som er offentliggjort i resultatene fra undersøkelsen.
They should also extend the evaluation of the environmental benefits and marketing perspectives of the candidate product groups.
De bør også utvide evalueringen av miljøfordelene og markedsføringspotensialet til de aktuelle produktgruppene.
on the safety of toys
om sikkerhetskrav til leketøy
Council Directive 88/378/EEC of 3 May 1988 on the approximation of the laws of the Member States concerning the safety of toys(
Rådsdirektiv 88/378/EØF av 3. mai 1988 om tilnærming av medlemsstatenes lovgivning om sikkerhetskrav til leketøy(
Directive 88/378/EEC is based on the New Approach principles, as set out in the Council Resolution of 7 May 1985 on a new approach to technical harmonisation and standards.
Direktiv 88/378/EØF bygger på «ny metode»-prinsippene som fastsatt i rådsresolusjon av 7. mai 1985 om en ny metode i forbindelse med teknisk harmonisering og standardisering.
This Directive lays down rules on the safety, and the free movement in the Community, of products designed or intended, whether or not exclusively, for use in play by children under 14 years of age, hereinafter "toys".
Dette direktiv fastsetter sikkerhetskravene til og reglene for fri utveksling i Fellesskapet av produkter som, utelukkende eller ikke, er konstruert for eller beregnet på å brukes av barn under 14 år under lek, heretter kalt «leketøy».
The products listed in Annex I shall not be considered toys within the meaning of this Directive.
Produktene oppført i vedlegg I skal ikke anses som leketøy i henhold til dette direktiv.
This Directive shall not apply to the following toys:
Dette direktiv får ikke anvendelse på følgende leketøy:
playground equipment intended for public use;
lekeplassutstyr beregnet på offentlig bruk,
automatic playing machines, whether coin operated or not, intended for public use;
spilleautomater, med eller uten myntinnkast, beregnet på offentlig bruk,
toy vehicles equipped with combustion engines;
lekekjøretøyer med forbrenningsmotor
toy steam engines;
lekedampmaskiner,
Technological developments in the toys market have, however, raised new issues with respect to the safety of toys and have given rise to increased consumer concerns.
Den teknologiske utviklingen på leketøymarkedet har imidlertid reist nye spørsmål med hensyn til leketøysikkerheten og har ført til økt bekymring blant forbrukerne.
In order to take account of those developments and to provide clarification in relation to the framework within which toys may be marketed, certain aspects of Directive 88/378/EEC should be revised and enhanced and, in the interests of clarity, that Directive should be replaced.
For å ta hensyn til denne utviklingen og skape klarhet om hvilke rammer som gjelder for markedsføring av leketøy, bør visse aspekter ved direktiv 88/378/EØF revideres og forbedres, og av klarhetshensyn bør direktivet erstattes av et nytt direktiv.
slings and catapults.
spretterter og slynger.
«closure» of a storage site means the definitive cessation of CO
«stenging» av et lagringssted endelig opphør av CO
«post-closure» means the period after the closure of a storage site, including the period after the transfer of responsibility to the competent authority;
«etterdriftsfase» tidsrommet etter stengingen av et lagringssted, herunder tidsrommet etter at ansvaret er overdratt til vedkommende myndighet,
«transport network» means the network of pipelines, including associated booster stations, for the transport of CO
«transportnett» nettet av rørledninger, herunder tilhørende pumpestasjoner, til transport av CO
Thus, it sets out only the essential safety requirements with regard to toys, while technical details are adopted by the European Committee for Standardisation (CEN) and the European Committee for Electrotechnical Standardisation (CENELEC) in accordance with Directive 98/34/EC of the European Parliament and of the Council of 22 June 1998 laying down a procedure for the provision of information in the field of technical standards and regulations(
Det fastsetter derfor bare de grunnleggende sikkerhetskravene til leketøy, mens de tekniske detaljene vedtas av Den europeiske standardiseringsorganisasjon (CEN) og Den europeiske komité for elektroteknisk standardisering (CENELEC) i samsvar med europaparlaments- og rådsdirektiv 98/34/EF av 22. juni 1998 om en informasjonsprosedyre for standarder og tekniske forskrifter(
SELECTION OF STORAGE SITES AND EXPLORATION PERMITS
VALG AV LAGRINGSSTEDER OG UNDERSØKELSESTILLATELSER
Conformity with harmonised standards so set, the reference number of which is published in the
Samsvar med slike harmoniserte standarder, hvis referansenumre er kunngjort i
Experience has shown that these basic principles have worked well in the toys sector and should be maintained.
Erfaringen har vist at disse grunnleggende prinsippene har fungert godt i leketøysektoren og bør bevares.
It consists predominantly of hydrocarbons having carbon numbers predominantly in the range of C
Den består hovedsakelig av hydrokarboner med et karbontall hovedsakelig i området C
CDV= 1 000 * Σdosage(i)*DF(i)/TF(i)
CDV = 1 000 * Σdosering(i)*DF(i)/TF(i)
Linear alkyl benzene sulphonates 11,5-11,8 (LAS)
Lineære alkylbenzensulfonater 11,5-11,8 (LAS)
www.forbrug.dk/test/testbasen/rengoering/toiletrensemidler/saadan-er-de-testet/).
www.forbrug.dk/test/testbasen/rengoering/toiletrensemidler/saadan-er-de-testet/).
Substances may be allocated to one of the two sub-categories 1A or 1B using a weight of evidence approach in accordance with the criteria given in Table 3.4.1 and on the basis of reliable and good quality evidence from human cases or epidemiological studies and/or observations from appropriate studies in experimental animals.
Stoffer kan klassifiseres i underkategori 1A eller 1B etter en metode med bestemmelse av dataenes beviskraft, i samsvar med kriteriene i tabell 3.4.1 og på grunnlag av pålitelige bevis av høy kvalitet fra undersøkelser med mennesker eller epidemiologiske undersøkelser og/eller observasjoner fra relevante undersøkelser med forsøksdyr.
Generic ecodesign requirements aim at improving the environmental performance of products, focusing on significant environmental aspects thereof without setting limit values.
Formålet med allmenne krav til miljøvennlig utforming er å forbedre produktenes miljøprestasjoner ved å legge vekt på vesentlige miljøaspekter ved dem, men uten at det fastsettes grenseverdier.
Dangerous fumes are formed during use.
Det utvikles farlige gasser ved bruk.
amending Directive 98/8/EC of the European Parliament and of the Council to include thiabendazole as an active substance in Annex I thereto
om endring av europaparlaments- og rådsdirektiv 98/8/EF med hensyn til oppføring av tiabendazol som et aktivt stoff i vedlegg I
Guidance should be provided by the Agency for the purpose of setting the M-factors.
Byrået bør gi veiledning i fastsettelse av M-faktorer.
For reasons of proportionality and workability, generic cut-off values should be defined, both for identified impurities, additives and individual constituents of substances and for substances in mixtures, specifying when information on these should be taken into account in determining the hazard classification of substances and mixtures.
Av forholdsmessighets
To ensure adequate classification of mixtures, available information on synergistic and antagonistic effects should be taken into account for the classification of mixtures.
For å sikre hensiktsmessig klassifisering av stoffblandinger bør det tas hensyn til tilgjengelige opplysninger om synergistiske og antagonistiske virkninger ved klassifiseringen av stoffblandinger.
Manufacturers, importers and downstream users should re-evaluate the classifications of substances or mixtures they place on the market if they become aware of new adequate and reliable scientific or technical information that may affect those classifications or if they change the composition of their mixtures, to ensure that the classification is based on up-to-date information, unless there is sufficient evidence that the classification would not change.
Framstillere, importører og etterfølgende brukere bør revurdere klassifiseringene av stoffer eller stoffblandinger som de bringer i omsetning dersom de blir oppmerksom på nye hensiktsmessige og pålitelige vitenskapelige eller tekniske opplysninger som vil kunne påvirke disse klassifiseringene, eller dersom de endrer sammensetningen av sine stoffer eller stoffblandinger, for å påse at klassifiseringen er basert på ajourførte opplysninger, med mindre det foreligger tilstrekkelig dokumentasjon på at klassifiseringen ikke ville blitt endret.
Suppliers should update the labels accordingly.
Leverandørene bør ajourføre etikettene ut fra dette.