natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Decision No 1982/2006/EC of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 concerning the Seventh Framework Programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities (2007-13) (OJ L 412, 30.12.2006, p. 1).
Europaparlaments- og rådsbeslutning nr. 1982/2006/EF av 18. desember 2006 om Det europeiske fellesskaps sjuende rammeprogram for forskning, teknologisk utvikling og demonstrasjon (2007-2013) (EUT L 412 av 30.12.2006, s. 1).
Council Decision 2006/974/EC of 19 December 2006 on the specific programme:
Rådsbeslutning 2006/974/EF av 19. desember 2006 om særprogrammet
REGULATION (EU) No 1295/2013 OF THE EUROPEAN PARLIAMENT 
AND OF THE COUNCIL
EUROPAPARLAMENTS- OG RÅDSFORORDNING (EU) nr. 1295/2013
establishing the Creative Europe Programme (2014 to 2020) and repealing Decisions No 1718/2006/EC, No 1855/2006/EC and No 1041/2009/EC
om opprettelse av programmet Kreativt Europa (2014–2020) og om oppheving av beslutning nr. 1718/2006/EF, nr. 1855/2006/EF og nr. 1041/2009/EF
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 166(4), the first indent of Article 167(5) and Article 173(3) thereof,
under henvisning til traktaten om Den europeiske unions virkemåte, særlig artikkel 166 nr. 4, artikkel 167 nr. 5 første strekpunkt og artikkel 173 nr. 3,
OJ C 181, 21.6.2012, p. 35.
EUT C 181 av 21.6.2012, s. 35.
OJ C 277, 13.9.2012, p. 156.
EUT C 277 av 13.9.2012, s. 156.
Position of the European Parliament of 19 November 2013 (not yet published in the Official Journal) and decision of the Council of 5 December 2013.
Europaparlamentets holdning av 19. november 2013 (ennå ikke offentliggjort i EUT) og Rådets beslutning av 5. desember 2013.
The Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) aims at an ever closer union among the peoples of Europe and confers on the Union the task, inter alia, of contributing to the flowering of cultures of Member States, while respecting their national and regional diversity and at the same time ensuring that the conditions necessary for the competitiveness of the Union’s industry exist.
Traktaten om Den europeiske unions virkemåte (TEUV) tar sikte på en stadig nærmere sammenslutning mellom de europeiske folk og pålegger Unionen blant annet å bidra til at medlemsstatenes kulturer kan utfolde seg, samtidig som den respekterer deres nasjonale og regionale mangfold og sørger for at de nødvendige vilkårene for konkurranseevne i Unionens industri er til stede.
In that respect, the Union, where necessary, supports and supplements Member States’ actions to respect cultural and linguistic diversity, in accordance with Article 167 TFEU and the 2005 Unesco Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions (the «2005 Unesco Convention»), to strengthen the competitiveness of the cultural and creative sectors and to facilitate adaptation to industrial changes.
I den forbindelse og når det er nødvendig, støtter og utfyller Unionen medlemsstatenes tiltak for å respektere og fremme det kulturelle og språklige mangfoldet i samsvar med artikkel 167 i TEUV og UNESCOs konvensjon fra 2005 om vern og fremming av kulturelt mangfold («UNESCO-konvensjonen fra 2005»), samt for å styrke konkurranseevnen i de kulturelle og kreative sektorene og å lette tilpasningen til endringer i næringslivet.
Union support for the cultural and creative sectors is based primarily on the experience acquired with the Union programmes set out in Decision No 1718/2006/EC of the European Parliament and of the Council(
Unionens støtte til kulturelle og kreative sektorer bygger hovedsakelig på erfaringene fra unionsprogrammene fastsatt i europaparlaments- og rådsbeslutning nr. 1718/2006/EF(
Decision No 1622/2006/EC of the European Parliament and of the Council(
Europaparlaments- og rådsbeslutning nr. 1622/2006/EF(
Decision No 1718/2006/EC of the European Parliament and of the Council of 15 November 2006 concerning the implementation of a programme of support for the European audiovisual sector (MEDIA 2007) (OJ L 327, 24.11.2006, p. 12).
Europaparlaments- og rådsbeslutning nr. 1718/2006/EF av 15. november 2006 om gjennomføringen av et program til støtte for den europeiske audiovisuelle sektor (MEDIA 2007) (EUT L 327 av 24.11.2006, s. 12).
Decision No 1855/2006/EC of the European Parliament and of the Council of 12 December 2006 establishing the Culture Programme (2007 to 2013) (OJ L 372, 27.12.2006, p. 1).
Europaparlaments- og rådsbeslutning nr. 1855/2006/EF av 12. desember 2006 om opprettelse av kulturprogrammet (2007–2013) (EUT L 372 av 27.12.2006, s. 1).
Decision No 1041/2009/EC of the European Parliament and of the Council of 21 October 2009 establishing an audiovisual cooperation programme with professionals from third countries (MEDIA Mundus) (OJ L 288, 4.11.2009, p. 10).
Europaparlaments- og rådsbeslutning nr. 1041/2009/EF av 21. oktober 2009 om opprettelse av et program for audiovisuelt samarbeid med fagfolk fra tredjestater (Media Mundus) (EUT L 288 av 4.11.2009, s. 10).
Decision No 1622/2006/EC of the European Parliament and of the Council of 24 October 2006 establishing a Community action for the European Capital of Culture event for the years 2007 to 2019 (OJ L 304, 3.11.2006, p. 1).
Europaparlaments- og rådsbeslutning nr. 1622/2006/EF av 24. oktober 2006 om fastsettelse av et fellesskapstiltak for den europeiske kulturhovedstad for tidsrommet 2007–2019 (EUT L 304 av 3.11.2006, s. 1).
Decision No 1194/2011/EU of the European Parliament and of the Council of 16 November 2011 establishing a European Union action for the European Heritage Label (OJ L 303, 22.11.2011, p. 1).
Europaparlaments- og rådsbeslutning nr. 1194/2011/EU av 16. november 2011 om opprettelse av et tiltak i Den europeiske union for det europeiske kulturarvmerket (EUT L 303 av 22.11.2011, s. 1).
The Commission Communication on a European agenda for culture in a globalising world, endorsed by the Council in its resolution of 16 November 2007(
I kommisjonsmeldingen om et europeisk kulturprogram i en stadig mer globalisert verden, som ble godkjent av Rådet i resolusjon av 16. november 2007(
It aims to promote cultural diversity and intercultural dialogue, culture as a catalyst for creativity in the framework for growth and jobs and culture as a vital element in the Union’s international relations.
Den tar sikte på å fremme kulturelt mangfold og tverrkulturell dialog, kultur som katalysator for kreativitet, innenfor en ramme av vekst, sysselsetting og kultur som en avgjørende faktor i Unionens internasjonale forbindelser.
OJ C 247 E, 15.10.2009, p. 32.
EUT C 247 E av 15.10.2009, s. 32.
With regard to the Charter of Fundamental Rights of the European Union and in particular Articles 11, 21 and 22 thereof, the cultural and creative sectors make an important contribution to the fight against all forms of discrimination, including racism and xenophobia, and are an important platform for freedom of expression and for the promotion of respect for cultural and linguistic diversity.
Med hensyn til Den europeiske unions pakt om grunnleggende rettigheter, særlig artikkel 11, 21 og 22, utgjør de kulturelle og kreative sektorene et viktig bidrag for å bekjempe alle former for forskjellsbehandling, herunder rasisme og fremmedhat, og er en viktig plattform for ytringsfrihet og for å fremme respekten for et kulturelt og språklig mangfold.
The 2005 Unesco Convention, which entered into force on 18 March 2007 and to which the Union is a party, underlines that cultural activities, goods and services have both an economic and a cultural nature, because they convey identities, values and meanings, and must not, therefore, be treated as solely having commercial value.
UNESCO-konvensjonen fra 2005 som trådte i kraft 18. mars 2007, og som Unionen er part i, understreker at kulturell virksomhet og kulturelle varer og tjenester både har en økonomisk og en kulturell side, fordi de formidler identiteter, verdier og tenkemåter, og derfor ikke bør behandles som om de bare har en kommersiell verdi.
That convention aims to strengthen international cooperation, including international co-production and co-distribution agreements, and solidarity so as to favour the cultural expression of all countries and individuals.
Konvensjonen har også som formål å styrke internasjonalt samarbeid, herunder internasjonale avtaler om samproduksjon og -distribusjon, og solidaritet for å fremme alle statenes og individenes kulturelle uttrykk.
It also states that due attention is to be paid to the special circumstances and needs of various social groups, including persons belonging to minorities.
Det angis også i konvensjonen at det skal tas behørig hensyn til særlige omstendigheter for og behov hos ulike sosiale grupper, herunder personer som tilhører mindretall.
Accordingly, a support programme for the cultural and creative sectors should foster cultural diversity at international level in line with that convention.
Et støtteprogram for de kulturelle og kreative sektorene bør derfor fremme kulturelt mangfold på et internasjonalt plan i samsvar med nevnte konvensjon.
Promoting tangible and intangible cultural heritage, in the light of, inter alia, the 2003 Unesco Convention for the Safeguarding of the Intangible Cultural Heritage and the 1972 Unesco Convention Concerning the Protection of the World Cultural and Natural Heritage, should also contribute to the enhancement of the value of the relevant sites whilst giving to peoples a sense of ownership of the cultural and historical value of such sites.
Fremming av materiell og immateriell kulturarv i lys av blant annet UNESCO-konvensjonen fra 2003 for vern av den immaterielle kulturarven og UNESCO-konvensjonen fra 1972 om vern av verdens kultur- og naturarv, bør også bidra til å øke de relevante stedenes verdi og gi befolkningene en følelse av eierskap til disse stedenes kulturelle og historiske verdi.
The Commission Communication entitled «Europe 2020 – A strategy for smart, sustainable and inclusive growth» (the «Europe 2020 Strategy») defines a strategy that aims to turn the Union into a smart, sustainable and inclusive economy delivering high levels of employment, productivity and social cohesion.
I kommisjonsmeldingen med tittelen «Europa 2020 – En strategi for en intelligent og bærekraftig vekst for alle» («Europa 2020-strategien») defineres en strategi som har som mål å omgjøre Unionen til en intelligent og bærekraftig økonomi for alle, som sikrer et høyt nivå av sysselsetting, produktivitet og sosial utjevning.
In that communication, the Commission noted that the Union needs to provide more attractive framework conditions for innovation and creativity.
I denne meldingen bemerket Kommisjonen at Unionen må skape mer attraktive rammevilkår for nyskaping og kreativitet.
In that regard, cultural and creative sectors are a source of innovative ideas that can be turned into products and services that create growth and jobs and help address societal changes.
I en slik sammenheng er de kulturelle og kreative sektorene en kilde til nyskapende ideer som kan omgjøres til produkter og tjenester, som igjen kan skape vekst og sysselsetting og bidra til å håndtere endringer i samfunnet.
Moreover, excellence and competitiveness in those sectors are primarily the result of efforts on the part of artists, creators and professionals that need to be promoted.
Dessuten er fremragende fagkunnskap og konkurranseevne i disse sektorene hovedsakelig et resultat av innsats fra kunstnere, skapende personer og fagfolk, som bør fremmes.
For that purpose, access to finance for the cultural and creative sectors should be improved.
Med dette for øye bør derfor tilgangen til finansiering for de kulturelle og kreative sektorene forbedres.
In its conclusions on mobility information services for artists and for culture professionals(
Rådet bekreftet i sine konklusjoner om informasjonstjenester og mobilitet for kunstnere og fagfolk i kultursektoren(
OJ C 175, 15.6.2011, p. 5
EUT C 175 av 15.6.2011, s. 5.
In order to contribute to the enhancement of a shared cultural area, it is important to promote the transnational mobility of cultural and creative players and the transnational circulation of cultural and creative works, including audiovisual works and products, thereby promoting cultural exchanges and intercultural dialogue.
For å bidra til å styrke et felles kulturområde er det viktig å fremme tverrnasjonal mobilitet for kulturelle og kreative aktører og tverrnasjonal formidling av kulturelle og kreative verker, herunder audiovisuelle verker og produkter, og dermed fremme kulturutveksling og tverrkulturell dialog.
The MEDIA, Culture and MEDIA Mundus programmes have been the subject of regular monitoring and external evaluations, and public consultations have been organised on their future, from which it emerges that those programmes play a very important role in protecting and promoting Europe’s cultural and linguistic diversity and that they are relevant for the needs of the cultural and creative sectors.
MEDIA-, kultur- og Media Mundus-programmene har vært gjenstand for regelmessig overvåking og eksterne vurderinger, og det er blitt avholdt offentlige høringer om deres framtid der det framgår at disse programmene spiller en svært viktig rolle når det gjelder å verne og fremme Europas kulturelle og språklige mangfold, og at de er av betydning for behovene i de kulturelle og kreative sektorene.
It also appears from those monitoring, evaluation and consultation activities, as well as from various independent studies, in particular the study on the entrepreneurial dimension of cultural and creative industries, that the cultural and creative sectors are facing common challenges, namely the rapid change caused by the digital shift and globalisation, market fragmentation relating to linguistic diversity, difficulties in accessing finance, complex administrative procedures and a shortage of comparable data, which all require action at Union level.
Det framgår også av denne overvåkings-, vurderings- og høringsvirksomheten samt av forskjellige uavhengige undersøkelser, særlig undersøkelsen om entreprenørdimensjonen ved kulturnæringene og de kreative næringene, at de kulturelle og kreative sektorene står overfor felles utfordringer, nemlig raske forandringer som skyldes overgangen til digital teknologi og globalisering, oppsplitting av markedet på grunn av det språklige mangfoldet, vanskeligheter med å få tilgang til finansiering, en kompleks forvaltningsmessig håndtering og mangel på sammenlignbare data, som alle krever handling på unionsplan.
The European cultural and creative sectors are inherently diversified along national and linguistic lines, which results in a culturally rich and highly independent cultural landscape, providing a voice for the different cultural traditions of Europe’s heritage.
De europeiske kulturelle og kreative sektorene er i sakens natur forskjellige ut fra de nasjonale og språklige grensene, noe som fører til et kulturelt rikt og svært uavhengig kulturelt landskap, som lar de forskjellige kulturelle tradisjonene i Europas kulturarv komme til uttrykk.
However, such diversification also gives rise to a series of obstacles that impede the smooth transnational circulation of cultural and creative works and hamper the mobility of cultural and creative players within and outside the Union, which can lead to geographical imbalances and, subsequently, to a limited choice for the consumer.
Et slikt mangfold fører imidlertid også til en rekke hindringer som hemmer en smidig tverrnasjonal formidling av kulturelle og kreative verker og hemmer kulturelle og kreative aktørers mobilitet i og utenfor Unionen, noe som kan føre til geografisk ubalanse og dermed også begrensede valgmuligheter for forbrukerne.
Given that the European cultural and creative sectors are characterised by linguistic diversity which leads in some sectors to fragmentation along linguistic lines, subtitling, dubbing and audio description are essential to the circulation of cultural and creative works, including audiovisual works.
Ettersom de europeiske kulturelle og kreative sektorene kjennetegnes ved et språklig mangfold, noe som i noen sektorer fører til oppsplitting etter språklige linjer, er teksting, dubbing og synstolking avgjørende for å formidle kulturelle og kreative verker, herunder audiovisuelle verker.
The digital shift is having a massive impact on how cultural and creative goods and services are made, disseminated, accessed, consumed and monetised.
Overgangen til digital teknologi har en enorm virkning på hvordan kulturelle og kreative varer og tjenester framstilles, formidles, nås, forbrukes og verdisettes.
While the need to seek a new balance between the increasing accessibility of cultural and creative works, fair remuneration of artists and creators and the emergence of new business models is recognised, the changes resulting from the digital shift offer wide opportunities for the European cultural and creative sectors and for European society in general.
Selv om behovet for å finne en ny balanse mellom økt tilgjengelighet til kulturelle og kreative verker, rimelige vederlag til kunstnere og frambringere samt framveksten av nye forretningsmodeller anerkjennes, har de endringene som er en følge av overgangen til digital teknologi store muligheter for de kulturelle og kreative sektorene i Europa og for det europeiske samfunnet som helhet.
Lower distribution costs, new distribution channels, the potential for new and for increased audiences and new opportunities for niche products can facilitate access and increase circulation of cultural and creative works worldwide.
Lavere distribusjonskostnader, nye distribusjonskanaler, potensialet for nye og større publikum og nye muligheter for nisjeprodukter kan lette tilgangen til og øke formidlingen av kulturelle og kreative verker over hele verden.
In order to use those opportunities to the full and adapt to the context of the digital shift and globalisation, the cultural and creative sectors need to develop new skills and require  greater access to finance in order to upgrade equipment, develop new production and distribution methods and adapt their business models.
For å utnytte disse mulighetene fullt ut og tilpasse seg digitaliseringen og globaliseringen må de kulturelle og kreative sektorene utvikle nye ferdigheter og kreve bedre tilgang til finansiering for å oppgradere utstyr, utvikle nye produksjons- og distribusjonsmetoder og tilpasse sine forretningsmodeller.
Current distribution practices underpin the film financing system.
Nåværende distribusjonsmetoder understøtter finansieringsordningen for film.
However, there is an increasing need to promote the emergence of attractive legal online offers and to encourage innovation.
Det er imidlertid et økende behov for å fremme utviklingen av tiltrekkende, lovlige direktekoplede tilbud og å oppmuntre til nyskaping.
Therefore, it is essential to promote new distribution modes in order to allow new business models to emerge.
Det er derfor viktig å fremme nye distribusjonsmetoder slik at nye forretningsmodeller kan oppstå.
Digitisation of cinemas has been an ongoing issue for many small cinema operators, particularly single-screen operators, due to the high costs of the digital equipment.
Digitalisering av kinoer har vært et vedvarende tema for mange små kinooperatører, særlig operatører som bare har én sal på grunn av store kostnader til digitalt utstyr.
While the Member States have primary competence for culture and should therefore continue to address that issue at national, regional and local level, as appropriate, there is potential for financing from Union programmes and funds, in particular those aimed at local and regional development.
Selv om medlemsstatene har hovedansvaret for kultur og derfor fortsatt bør behandle dette spørsmålet på nasjonalt, regionalt og lokalt plan, alt etter hva som er relevant, er det mulighet for finansiering fra unionsprogrammer og -fond, særlig fra dem som er rettet mot lokal og regional utvikling.
Audience development, especially as regards young people, requires a specific commitment on the part of the Union, to support, in particular, media and film literacy.
Publikumsutvikling, blant annet når det gjelder unge, krever en særlig forpliktelse fra Unionens side til å støtte nettopp medie- og filmkunnskap.
One of the greatest challenges for the cultural and creative sectors, especially for micro, small and medium-sized enterprises («SMEs») and micro, small and medium-sized organisations, including not-for-profit and non-governmental organisations, is the difficulty they face in accessing the funds that they need to finance their activities, to grow, and to maintain and increase their competitiveness or internationalise their activities.
En av de største utfordringene for de kulturelle og kreative sektorene, særlig for svært små, små og mellomstore bedrifter (SMB), og svært små, små og mellomstore organisasjoner, herunder ideelle og ikke-statlige organisasjoner, er de vanskelighetene de har med å få tilgang til midlene de trenger for å finansiere sin virksomhet, skape vekst og opprettholde samt øke sin konkurranseevne eller gjøre sin virksomhet mer internasjonal.
While that is a common challenge for SMEs generally, the situation is significantly more difficult in the cultural and creative sectors due to the intangible nature of many of their assets, the prototype profile of their activities, and their intrinsic need to take risks and experiment in order to innovate.
Samtidig som dette er en felles utfordring for SMB-er generelt, er situasjonen betydelig vanskeligere for de kulturelle og kreative sektorene fordi mange av deres aktiva er immaterielle, virksomheten har en prototype-profil og de har et iboende behov for å ta risikoer og eksperimentere for å skape nytt.
Such risk-taking needs to be understood and supported also by the financial sector.
Slike behov for å ta risiko må det nødvendigvis være forståelse for og støtte til, også i den finansielle sektoren.
As a pilot project, the European Creative Industries Alliance is a cross-sectoral initiative that primarily supports the creative industries at policy level.
Som et forsøksprosjekt er alliansen for kreative næringer et initiativ som virker på tvers av sektorene, og som først og fremst støtter de kreative næringene på politisk plan.
It aims at leveraging additional funds for creative industries and at stimulating the demand for creative industries’ services by other industries and sectors.
Prosjektet tar sikte på å skaffe ytterligere midler til de kreative næringene og å stimulere andre næringers og sektorers etterspørsel etter tjenester fra kreative næringer.
Testing of new tools for better support for innovation in creative industries will take place and will be leveraged to feed into a policy learning platform composed of European, national and regional stakeholders.
Nye verktøyer til bedre støtte for nyskaping i kreative næringer vil bli prøvd og benyttet som vektstang i en politikklæringsplattform bestående av berørte parter på europeisk, nasjonalt og regionalt plan.
Bringing together the current MEDIA, Culture and MEDIA Mundus programmes for the cultural and creative sectors within a single comprehensive programme (the «Programme») would more effectively support SMEs and micro, small and medium-sized organisations in their efforts to take advantage of the opportunities offered by the digital shift and globalisation and would help them to address issues currently leading to market fragmentation.
Å samle de nåværende MEDIA-, kultur- og Media Mundus-programmene for de kulturelle og kreative sektorene i ett felles omfattende program («programmet»), ville mer effektivt støtte SMB-er og svært små, små og mellomstore organisasjoner i sine anstrengelser for å utnytte de mulighetene som overgangen til digital teknologi og globalisering gir, og ville hjelpe dem med å løse de problemene som for øyeblikket fører til oppsplitting av markedet.