natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Europe is currently one of the three leading space powers mainly driven by investments by Member States through ESA and national programmes, but compared to the level of investment in space R&D in the United States (e.g. about 20 % of the total NASA budget) the European focus in future space technologies and applications needs to be strengthened along the entire chain:
Europa er i dag en av de tre ledende rommaktene, og romvirksomheten drives hovedsakelig gjennom investeringer fra medlemsstatene gjennom ESA og nasjonale programmer, men sammenlignet med nivået for FoU-investeringer i De forente stater (f.eks. ca. 20 % av NASAs samlede budsjett) er det nødvendig å øke den europeiske vektleggingen av framtidige romteknologier og -anvendelser i hele kjeden:
low technology readiness level (TRL) research, often relying heavily on key enabling technologies, with the potential of generating breakthrough technologies with terrestrial applications;
forskning med lav teknologisk modenhetsgrad, som ofte er sterkt avhengig av muliggjørende nøkkelteknologier, med potensial til å skape banebrytende teknologier med jordbaserte anvendelser,
improvement of existing technologies, e.g. through miniaturisation, higher energy efficiency, and higher sensor sensitivity;
forbedring av eksisterende teknologier, f.eks. gjennom miniatyrisering, høyere energieffektivitet og større sensorfølsomhet,
demonstration and validation of new technologies and concepts in the space and terrestrial analogue environments;
demonstrasjon og validering av nye teknologier og konsepter i rommet og analoge jordbaserte miljøer,
mission context, e.g. analysis of the space environment, ground stations, protecting space systems and infrastructure against damage or destruction from collision with debris or other space objects, as well as the effects of space weather events including solar flares (Space Situational Awareness, SSA), fostering innovative data gathering and transmission and sample archiving infrastructure;
oppdragets sammenheng, f.eks. analyse av rommiljøet, jordstasjoner, beskyttelse av romsystemer og -infrastruktur mot skade eller ødeleggelse som følge av kollisjon med avfall eller andre gjenstander i rommet, samt virkninger av romvær, herunder solerupsjon («Space Situational Awareness» (SSA)), fremming av innovativ infrastruktur for datainnsamling og -overføring samt prøvelagring,
satellite communication, advanced navigation and remote sensing technologies, covering the research essential for future generations of Union space systems (e.g. Galileo and Copernicus).
satellittkommunikasjon, avanserte navigasjons- og fjernmålingsteknologier, som omfatter forskning som er avgjørende for framtidige generasjoner av Unionens romsystemer (f.eks. Galileo og Copernicus).
The objective is to ensure more extensive utilisation of space data from existing, archived and future European missions in the scientific, public and commercial domain.
Målet er å sikre en mer omfattende utnytting av romdata fra eksisterende, arkiverte og framtidige europeiske oppdrag på det vitenskapelige, offentlige og kommersielle område.
Space systems produce information which often cannot be acquired in any other way.
Romsystemer gir opplysninger som ofte ikke kan skaffes på andre måter.
Despite world-class European missions, publication figures show that data from European missions are not as likely to be used as data from US missions.
Til tross for at de europeiske oppdragene er i verdensklasse, viser offentliggjorte tall at data fra europeiske oppdrag ikke anvendes like ofte som data fra amerikanske oppdrag.
A considerably increased exploitation of data from European satellites (scientific, public or commercial) can be achieved if further effort is made for the processing, archiving, validation, standardisation and sustainable availability of space data from European missions as well as to support the development of new information products and services resulting from those data and, where appropriate, in combination with data from ground-based observations.
Data fra europeiske satellitter (vitenskapelige, offentlige eller kommersielle) kan utnyttes på en mye bedre måte dersom det gjøres en ytterligere innsats for behandling, arkivering, validering, standardisering og varig tilgang til romdata fra europeiske oppdrag samt for å støtte utviklingen av nye informasjonsprodukter og -tjenester som bygger på slike data og, når det er hensiktsmessig, i kombinasjon med data fra jordbaserte observasjoner.
Innovations in data acquisition and processing, data fusion, and data dissemination and interoperability, in particular promotion of access to and exchange of earth science data and metadata, utilising also innovative ICT-enabled forms of collaboration, can ensure a higher return on investment of space infrastructure and contribute to tackling societal challenges.
Innovasjon som gjelder innsamling og behandling av data, datafusjon og dataspredning samt samvirkingsevne, særlig fremming av tilgang til og utveksling av geovitenskapelige data og metadata ved hjelp av innovative IKT-samarbeidsformer, kan sikre en høyere avkastning på investeringer i rominfrastruktur og bidra til å takle samfunnsutfordringer.
Calibration and validation of space data (for individual instruments, between instruments and missions, and with respect to in-situ objects) are key factors in the efficient use of space data in all domains, and there is a need to enhance the standardisation of space-derived data and reference frames.
Kalibrering og validering av romdata (for enkeltinstrumenter, mellom instrumenter og oppdrag, og med hensyn til objekter på stedet) er nøkkelfaktorer for å kunne anvende romdata effektivt på alle områder, og det er behov for å øke standardiseringen av romavledede data og referanserammer.
Data access and exploitation of space missions is a matter that requires global coordination.
Datatilgang og utnytting av romoppdrag krever global samordning.
For Earth observation data, harmonised approaches and best practices are partly achieved in coordination with the intergovernmental organisation Group on Earth Observation (GEO), aiming to sustain a Global Earth Observation System of Systems (GEOSS), in which the Union participates, namely by fully exploiting the Copernicus programme.
Når det gjelder data om jordobservasjoner, oppnås en harmonisert tilnærming og beste praksis delvis i samarbeid med den mellomstatlige gruppen for jordobservasjon (GEO), som har som formål å opprettholde et globalt system av jordobservasjonssystemer (GEOSS), der Unionen deltar, ved å utnytte Copernicus- programmet fullt ut).
A fast introduction of these innovations into the relevant application and decision making processes will be supported.
En rask innføring av disse innovasjonene i den relevante anvendelsen og i beslutningsprosessene vil bli støttet.
This includes as well the exploitation of data for further scientific investigation.
Dette omfatter også utnytting av data til ytterligere vitenskapelige undersøkelser.
The objective is to support the European research and innovation contribution to long term international space partnerships.
Målet er å støtte den europeiske forskningens og innovasjonens bidrag til langsiktige internasjonale rompartnerskap.
Although space information provides great local benefits, space undertakings have a fundamentally global character.
Selv om romdata gir store lokale fordeler, er romforetak av grunnleggende global art.
This is particularly clear for the cosmic threat to Earth and space systems.
Dette gjelder særlig med hensyn til den kosmiske trusselen mot jorden og romsystemene.
The loss of satellites due to space weather and space debris is estimated to cost around EUR 100 million a year.
Tap av satellitter som følge av romværet og romavfall koster anslagsvis 100 millioner euro per år.
Equally global are many space science and exploration projects.
Mange prosjekter innenfor romvitenskap og romutforsking har et like globalt omfang.
The development of cutting-edge space technology is increasingly taking place within such international partnerships, making access to such international projects an important success factor for European researchers and industry.
Utviklingen av banebrytende romteknologi skjer i stadig større omfang innenfor slike internasjonale partnerskap, noe som gjør tilgang til disse internasjonale prosjektene til en viktig faktor for framgang innenfor europeisk forskning og industri.
The Union contribution to such global space endeavours needs to be defined in long-term strategic roadmaps (10 years and more), aligning with the Union’s space policy priorities, and in coordination with the Member States and internal European partners, such as ESA and National Space Agencies, and, when relevant, with international partners and with the space agencies of space-faring nations.
Unionens bidrag til den globale rominnsatsen må defineres i langsiktige strategiske kjøreplaner (minst tiårige), som tilpasses til Unionens rompolitiske prioriteringer og i samarbeid med medlemsstatene og interne europeiske partnere som ESA og nasjonale romorganisasjoner, og, når det er relevant, med internasjonale partnere og med romfartsnasjonenes romorganisasjoner.
The implementation priorities of space research and innovation under Horizon 2020 are in line with the Union’s space policy priorities as defined by the Space Council and in the Commission Communication of 4 April 2011 entitled «Towards a space strategy for the European Union that benefits its citizens».
Gjennomføringsprioriteringene for romforskning og -innovasjon under Horisont 2020 er i samsvar med Unionens prioriteringer for rompolitikken, som er fastsatt av Rområdet og i Kommisjonens melding av 4. april 2011 med tittelen «Mot en romstrategi for Den europeiske union som er til nytte for borgerne».
The implementation will, where appropriate, be based on strategic research agendas developed in consultation with the Member States and National Space Agencies, ESA, stakeholders from European space industry (including SMEs), academia, technology institutes and the Space Advisory Group.
Når det er hensiktsmessig, vil gjennomføringen bygge på strategiske forskningsdagsordener som utarbeides i samråd med medlemsstatene og nasjonale romorganisasjoner, ESA, berørte parter fra europeisk romindustri (herunder SMB-er), den akademiske verden og teknologiinstitutter samt den rådgivende gruppen for romfart.
As regards the participation in international undertakings, the research and innovation agenda will be defined in collaboration with European stakeholders and international partners (e.g. NASA, ROSCOSMOS and JAXA).
Når det gjelder deltakingen i internasjonal virksomhet, vil forsknings- og innovasjonsdagsordenene bli fastsatt i samarbeid med europeiske berørte parter og internasjonale partnere (for eksempel NASA, ROSCOSMOS og JAXA).
The application of space technologies shall be supported through the respective specific objectives of the priority «Societal challenges», where appropriate.
Anvendelsen av romteknologi skal når det er hensiktsmessig, støttes gjennom de respektive særlige målene innenfor prioriteringen «samfunnsutfordringer».
ACCESS TO RISK FINANCE
TILGANG TIL RISIKOFINANSIERING
Horizon 2020 will set up two facilities (the ‘Equity facility’ and the ‘Debt facility’), composed of various windows.
Horisont 2020 vil etablere to ordninger («egenkapitalordningen» og «låneordningen»), som består av en rekke deler.
The Equity facility and the SME window of the Debt facility will be implemented in interdependence with COSME, as part of two Union Financial Instruments that provide equity and debt to support R&I and growth of SMEs.
Egenkapitalordningen og SMB-delen av låneordningen vil bli gjennomført i forbindelse med COSME, som en del av to unionsfinansieringsinstrumenter som gir egenkapital og lån for å støtte forskning og innovasjon samt vekst i SMB-er.
The Equity facility and the Debt facility may, where appropriate, allow pooling of financial resources with Member States or regions willing to contribute part of the ESI Funds allocated to them, in accordance with Regulation (EU) No 1303/2013 of the European Parliament and of the Council(
Egenkapitalordningen og låneordningen kan, når det er hensiktsmessig, slås sammen med finansielle midler fra medlemsstater eller regioner som er villige til å bidra med en del av de ESI-midlene de tildeles i samsvar med europaparlaments- og rådsforordning (EU) nr. 1303/2013(
Regulation (EU) No 1303/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 laying down common provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund, the European Agricultural Fund for Rural Development and the European Maritime and Fisheries Fund and laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund and repealing Council Regulation (EC) No 1083/2006 (See page 320 of this Official Journal.).
Europaparlaments- og rådsforordning (EU) nr. 1303/2013 av 17. desember 2013 om fastsettelse av felles bestemmelser om Det europeiske fond for regionalutvikling, Det europeiske sosialfond, Utjevningsfondet, Det europeiske fond for utvikling av landdistriktene og Det europeiske hav- og fiskerifond og om fastsettelse av alminnelige bestemmelser om Det europeiske fond for regionalutvikling, Det europeiske sosialfond og Utjevningsfondet samt om oppheving av rådsforordning (EF) nr. 1083/2006 (se s. 320 i denne EUT).
Instead of providing for instance loans, guarantees or equity directly to final beneficiaries, the Commission will delegate to financial institutions the provision of support via, in particular, risk-sharing, guarantee schemes and equity and quasi-equity investments.
I stedet for å tilby for eksempel lån, garantier eller egenkapital direkte til de endelige mottakerne, vil Kommisjonen overlate til finansielle institusjoner å gi støtte, særlig gjennom risikodeling, garantiordninger og egenkapital samt kvasiegenkapitalinvesteringer.
Debt facility
Låneordningen
The Debt facility will provide loans to single beneficiaries for investment in R&I; (counter-) guarantees to financial intermediaries providing loans to beneficiaries; combinations of loans and (counter-) guarantees; and guarantees and/or counter-guarantees for national or regional debt-financing schemes.
Låneordningen vil tilby lån til individuelle støttemottakere til investering i forskning og utvikling, (mot)garantier til finansformidlere som gir lån til støttemottakere, kombinerte lån og (mot)garantier samt garantier eller motgarantier for nasjonale, regionale og lokale låneordninger.
The Debt facility will undertake maturity enhancement activities, and it will support the dedicated SME Instrument, subject to the level of demand (see section 3 ‘Innovation in SMEs’ of Part II).
Låneordningen vil omfatte løpetidsforlengelser og, avhengig av etterspørselen, støtte SMB-instrumentet (se del II avsnitt 3 «Innovasjon i SMB-er»).
Provisions from the Debt facility may be combined, with the possible addition of grants (including lump sums), with provisions from the Equity facility in one or more integrated schemes.
Midler fra låneordningen kan, eventuelt med tillegg av tilskudd (herunder engangsbeløp), kombineres med midler fra egenkapitalordningen i en eller flere integrerte ordninger.
Soft loans, convertible loans, subordinated loans, participating loans, leasing loans and securitisation may also be possible.
Lån på gunstige vilkår, konvertible lån, ansvarlige lån, lån med deltakerrettigheter, leasinglån og verdipapirisering kan også være en mulighet.
As well as providing loans and guarantees on a market-driven, first-come, first-served basis, the Debt facility will target, under a series of compartments, particular policies and sectors.
I tillegg til å tilby lån og garantier på markedsvilkår og etter først-til-mølla-prinsippet vil låneordningen, i flere avdelinger, være rettet mot bestemte politikkområder og sektorer.
Ring-fenced budgetary contributions for this purpose may, where appropriate, come from:
Budsjettbidragene som er avsatt til dette formålet, kan eventuelt komme fra
other parts of Horizon 2020, notably Part III ‘Societal challenges’;
andre deler av Horisont 2020, særlig del III «Samfunnsutfordringer»,
other frameworks, programmes and budget lines in the general budget of the Union;
andre rammer, programmer og budsjettposter i Unionens alminnelige budsjett,
particular regions and Member States that wish to contribute with resources available from the Cohesion Policy Funds; and
særlige regioner og medlemsstater som ønsker å bidra med tilgjengelige midler fra utjevningsfondene, og
specific entities (such as Joint Technology Initiatives) or initiatives.
særlige rettssubjekter (som felles teknologiinitiativer) eller initiativer.
Such budgetary contributions may be made or topped up at any time during the course of Horizon 2020.
Slike budsjettbidrag kan til enhver tid gis eller legges til i løpet av Horisont 2020.
Risk-sharing and other parameters may vary within policy or sector compartments, provided their values or states comply with the common rules for debt instruments.
Risikodeling og andre parametre kan variere innenfor politikk- eller sektoravdelinger, forutsatt at deres verdi eller status er forenlig med de felles reglene for gjeldsinstrumenter.
Furthermore, compartments may have specific communications strategies within the overall promotional campaign for the Debt facility.
Videre kan de ulike avdelingene ha særlige kommunikasjonsstrategier innenfor den overordnede markedsføringskampanjen for låneordningen.
In addition, specialist intermediaries at national level may be used if specific expertise is needed to assess prospective loans in the domain of a particular compartment.
I tillegg kan det anvendes spesialister som formidlere på nasjonalt plan dersom det er behov for særlig sakkunnskap for å vurdere mulige lån innenfor en bestemt avdeling.
The SME window under the Debt facility shall target R&I-driven SMEs and small mid-caps with loan amounts exceeding EUR 150000, thus complementing finance to SMEs by the Loan Guarantee Facility under COSME.
SMB-delen av låneordningen skal være rettet mot forsknings- og innovasjonsbaserte SMB-er og små selskaper med middels markedsverdi, og gi lånebeløp på over 150 000 euro og dermed utfylle SMB-finansieringen fra lånegarantiordningen i COSME.
The SME window of the Debt facility shall also cover loans below EUR 150000 for R&I-driven SMEs and small mid-caps.
SMB-delen av låneordningen skal også omfatte lån på under 150 000 euro til forsknings- og innovasjonsbaserte SMB-er og små selskaper med middels markedsverdi.
The leverage of the Debt facility - defined as the total funding (i.e. Union funding plus contribution from other financial institutions) divided by the Union financial contribution - is expected to range from an average 1,5 to 6,5, depending on the type of operations involved (level of risk, target beneficiaries, and the particular debt financial instrument facility concerned).
Låneordningens vektstangvirkning – definert som den samlede finansieringen (dvs. unionsfinansiering pluss bidrag fra andre finansinstitusjoner) delt på Unionens finansielle bidrag – forventes å ligge på et gjennomsnitt mellom 1,5 og 6,5, avhengig av hvilken type operasjoner som berøres (risikonivå, mottakere og det særlige berørte lånefinansieringsinstrumentet).
The multiplier effect - defined as the total of investments made by supported beneficiaries divided by the Union financial contribution - is expected to be 5 to 20, again depending on the type of operations involved.
Multiplikatorvirkningen – definert som de samlede investeringene fra støttede mottakere delt på Unionens finansielle bidrag – forventes å ligge på mellom 5 og 20, igjen avhengig av hvilken type operasjoner som berøres.
Equity facility
Egenkapitalordningen
The Equity facility will focus on early-stage venture capital funds and public and private funds-of-funds providing venture capital and/or mezzanine capital to individual portfolio enterprises.
Egenkapitalordningen vil legge være rettet mot fond som tilbyr risikokapital i tidlig fase og offentlige og private «fond i fond» som tilbyr risikokapital og/eller mezzaninkapital til porteføljeforetak.
These enterprises may, in addition, seek debt financing from financial intermediaries implementing the Debt facility.
Disse foretakene kan i tillegg søke om lån fra finansformidlere som gjennomfører låneordningen.
Furthermore, the Equity facility will also explore possibilities to support business angels and other potential sources of equity finance.
Videre vil egenkapitalordningen også undersøke mulighetene for å støtte forretningsengler og andre potensielle kilder til egenkapitalfinansiering.
This could also include support at the phase 3 stage of the SME instrument subject to the level of demand, as well as to technology transfer (including the transfer of research results and inventions stemming from the sphere of public research to the productive sector, for example through proof-of-concept).
Det kan også omfatte støtte i SMB-instrumentets fase 3, avhengig av etterspørselen og av teknologioverføring (herunder overføring av forskningsresultater og oppfinnelser fra den offentlige forskningsverdenen til produksjonssektoren, for eksempel gjennom konseptprøving).
The Equity facility will also have the possibility to make expansion and growth-stage investments in conjunction with the Equity Facility for Growth (EFG) under COSME (this includes investments in funds-of-funds with a broad investor base and includes private institutional and strategic investors as well as national public and semi-public financial institutions).
Egenkapitalordningen vil også gi mulighet for å investere i utvidelses- og vekstfasen i forbindelse med egenkapitalordningen for vekst under COSME (dette omfatter investeringer i «fond i fond» med et bredt investorgrunnlag og private institusjonelle og strategiske investorer samt nasjonale offentlige og halvoffentlige finansinstitusjoner).
In the latter case, the investment from the Equity facility of Horizon 2020 shall not exceed 20 % of the total Union investment except in cases of multi-stage funds, where funding from EFG and the Equity facility of Horizon 2020 will be provided on a pro rata basis, based on the funds’ investment policy.
I det siste tilfellet skal investeringene fra egenkapitalordningen under Horisont 2020 ikke overstige 20 % av Unionens samlede investering, unntatt når det gjelder flertrinnsfond, der finansieringen fra egenkapitalordningen for vekst og egenkapitalordningen for Horisont 2020 gis på et pro rata-grunnlag, avhengig av fondenes investeringspolitikk.
Like the EFG, the Equity facility shall avoid buy-out or replacement capital intended for the dismantling of an acquired enterprise.
I likhet med egenkapitalordningen for vekst skal egenkapitalordningen for Horisont 202 unngå anskaffelses- eller erstatningskapital som er avsatt til avvikling av et overtatt foretak.
The Commission may decide to amend the 20 % threshold in light of changing market conditions.
Kommisjonen kan beslutte å endre terskelen på 20 % på grunnlag av endrede markedsforhold.
The Union Equity Financial Instrument for SMEs’ R&I and growth referred to in the first paragraph of section 2 should be of an appropriate size and scale to back innovative companies from the earliest stage through to growth and expansion, in an integrated approach.
Unionens egenkapitalfinansieringsinstrument for SMB-ers forskning og utvikling og vekst, som er omhandlet i avsnitt 2 første ledd, bør være av egnet størrelse og omfang for å støtte foretak fra den tidligste fasen fram til vekst og utvidelse, gjennom en integrert tilnærming.
Investment parameters will be set in such a way that specific policy objectives, including the targeting of particular groups of potential beneficiaries, can be achieved while still preserving the market-oriented, demand-driven approach of this instrument.
Investeringsparametrer vil bli fastsatt på en slik måte at særlige politiske mål, herunder rettet mot særlige grupper av potensielle mottakere, kan nås, samtidig som instrumentets markeds- og etterspørselsrettede tilnærming bevares.