natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The national landslide mapping plan in Norway defines rockfalls as small, individual blocks (up to 100 cubic metres), which usually do not split up along their path (Figure 1).
Den nasjonale skredfarekartleggingsplanen fra NVE definerer at steinsprang består av små enkelt blokker (få til hundre kubikkmeter), som vanligvis ikke splittes opp langs skredbanen.
On the other hand, rockslides have a larger volume (up to 100 000 cubic metres) and the blocks often split up as they travel down the slope (Figure 2).
Derimot består steinskred av større volum (få hundre til hundretusen kubikkmeter) og blokkene splittes nedover skråningen (se bilde av steinskred i Jimdalen).
Both types have source areas in steep terrain (generally with a slope greater than 40 degrees) (Figure 3) and the blocks move down slope mainly by falling, bouncing and rolling (Figure 4).
Begge skredtyper løsner i bratt terreng (generelt helningsvinkel større enn 40 grader) (se bilde av steinsprang i Fortunadalen), og blokkene beveger seg nedover skråningen hovedsakelig ved å falle, sprette og rulle (se bilde av steinskred i Børa).
The landscape in Norway is characterized by steep valleys and fjords, with mountains that have been eroded by several glaciations.
Landskapet i Norge er preget av bratte daler og fjorder, hvor fjellsiden er erodert av flere istider.
People residing in these areas and can thus be prone to avalanches in steep terrain.
Deler av Norges befolkning er bosatt i disse områdene og kan dermed være utsatt for skred i bratt terreng.
It important to map potential source and runout areas, in order to prevent the construction of residential areas and infrastructure in hazardous areas.
Det er en viktig jobb å kartlegge løsne- og utløpsområder for å hindre at boligområder og infrastruktur bygges i skredfarlige områder.
Several methods can be used during mapping.
Flere metoder kan benyttes under kartlegging.
During fieldwork, we record the degree of fracturing, activity along the mountainside (signs of recent rockfalls, fresh deposits), estimate of the size of blocks.
Ved feltarbeid registreres f.eks. oppsprekkingsgrad til fjellet, aktivitet langs fjellsiden (tegn til nyere utfall, ferske avsetninger) og estimering av blokkstørrelser.
To define runout areas, we often use digital modelling.
For å definere utløpsområder benyttes det ofte utløpsmodellering.
These tools, together with field observations, are useful for performing detailed analysis of the source and runout areas.
Disse verktøyene sammen med befaringsobservasjoner er gode hjelpemiddel for å utføre detaljerte analyser av kilde- og utløpsområder.
It is also possible to perform a more comprehensive structural analysis using measurement of structures along the rock face, to assess possible failure mechanisms (planar failure, wedge failure and/or toppling).
Det er også mulig å utføre en mer omfattende strukturell analyse ved hjelp av måling av strukturer langs fjellsiden, for å vurdere mulig bruddmekanisme (planutglidning, kileutglidning og/eller utveltning).
Figure 2: Example of a rockslide that occurred in 1992, by Jimdalen, near Tafjorden.
Eksempel på steinskred som skjedde i 1992 ved Jimdalen nær Tafjorden.
(Photo: Aline Saintot, NGU).
(Bilde: Aline Saintot, NGU).
Figure 3: Rockfall in Fortundalen (Sogn og Fjordane) from 2014, with obvious source area in the uppermost part of the cliff.
Steinsprang i Fortundalen (Sogn og Fjordane) fra 2014 .
(Photo: Freddy Yugsi Molina, NGU).
(Bilde: Freddy Yugsi Molina, NGU).
Figure 4: Photo of a rockslide occurring in Børa, in Romsdalen (Møre og Romsdal), in October 2007.
Live-bilde av et steinskred fra Børa i Romsdalen (Møre og Romsdal) i oktober 2007.
Preikestolen is one of the best known unstable slopes in Norway, and attracts hundreds of thousands of tourists every year.
Med Preikestolen har fylket en av de mest kjente ustabile fjellpartier i Norge, og denne tiltrekker seg tusenvis av turister hvert år.
Measured deformation rates are extremely low and it can be expected that this tourist attraction will last for a while.
Målt deformasjon her er svært lav, så turistattraksjonen vil nok forbli slik i lang fremtid.
Picture: Open cracks showing deformation on Tytefjell in Tysvær municipality.
Åpne sprekker som viser deformasjon på Tytefjell i Tysvær kommune.
Small collapses along the front of this unstable slope have historically reached the fjord (Photo by Reginald Hermanns).
Små kollapser langs fronten av dette ustabile fjellpartiet har kommet i fjorden.
Rogaland is a county in southern Norway characterized by numerous fjords and valleys surrounded by high mountain sides.
Rogaland er preget av mange fjorder og daler, omgitt av høye og bratte fjellsider.
These steep mountain sides have led to several large rockslides and rock avalanches since the last glaciation.
Disse bratte fjellsidene har ført til flere store fjellskred siden siste istid.
NGU has started with systematic mapping in 2014 in the Vindafjord, Tysvær and Suldal municipalities.
NGU startet med en systematisk kartlegging i 2014, i kommunene Vindafjord, Tysvær og Suldal.
Therefore, it is too early to indicate if any potential high risk sites exist in Rogaland.
Derfor er det for tidlig å si noe om eventuelle høyrisikoområder i Rogaland.
However, open cracks in rock slopes indicate rock slope deformation that eventually can lead to failure (see picture).
Åpne sprekker i fjellsidene indikerer likevel en deformasjon som til slutt kan føre til en svikt.
Mapping activities and results can soon be followed up in the database for unstable rock slopes.
Kartlegging og resultater vil bli lagt inn i databasen for ustabile fjellsider.
These components make up a whole that over time, and in varying degrees, affect each other through a wide range of chemical and physical processes.
Disse komponentene utgjør en helhet som over tid i mer eller mindre grad påvirker hverandre gjennom bl.a ulike kjemiske og fysiske prosesser.
Nature has exhibited changes in its chemical composition in space and time, and the study of this change give us the opportunity to understand chemical processes and their outcomes.
Kunnskap om variasjon i kjemisk sammensetning i rom og tid gir mulighet for å forstå prosesser og tilhørende resultater.
After the selecting a test medium (bedrock, rock debris, etc.), or several in parallel, two or three properties could be measured, perhaps even over time, in order to quantify change.
Etter valg av prøvemedium (berggrunn, ulike løsmassetyper osv), eller flere i parallell, kartlegges i to eller tre dimensjoner, evt også over tid, for å kunne tallfeste variasjonen.
The goal of a particular investigation will determine what type of sample material will be chosen.
Formål med undersøkelsen påvirker valg av prøvemedium.
Bedrock –This is the standard and original geochemical sample medium, prone to being inhomogeneous so often a large number of samples will be required to achieve reliable results.
Berggrunn – Det opprinnelige geokjemiske prøvemedium, men kan være svært inhomogent og derfor kreve omfattende antall prøver for å få representative resultater.
Mineral Soil –A term use for a wide variety of rock debris that has not been the transported by water, and includes various types of moraine, weathered material, landslide material, etc..
Mineraljord – Et samlebegrep for ulike løsmasser som ikke har vært vanntransportert, og omfatter ulike morenetyper, forvitringsmateriale, ras.
Stream sediments – These are the products of erosion, transport and break down of debris, which have originated from various eroded areas upstream in relation to the "discovery site".
Bekkesediment – Resultat av erosjon, transport og sedimentasjon av løsmasser av ulik opprinnelse fra erosjonsutsatte steder oppstrøms bekken i forhold til ”funnstedet”.
Flood sediments –In flood situations, debris erodes away from many areas in the catchment area, and the flood water shows a higher concentration of suspended material, like sediments, as water speed slows downs.
Flomsediment – I flomsituasjoner eroderes det løsmasser fra et større antall kilder i nedbørsfeltet, flomvannet har høyere konsentrasjon av suspendert materiale som sedimenterer når vannhastigheten avtar.
Vegetation–Through root intake, precipitation and mineral particle/dust in the air, vegetation develops its own chemical composition, but from time to time this can greatly vary from plant species to another.
Vegetasjon – Gjennom rotopptak, nedbør og støvflukt utvikler vegetasjonen sin egen kjemiske sammensetning, men det er til dels svært stor variasjon fra en planteart til en annen.
Water –The chemical composition of a water sample is effected by how it was formed, and the contact its has had with vegetation, debris and bedrock as it flows as surface water or as leachate down to the ground water, and on to the sea, to eventually evaporate again.
Vann – Nedbør har i utgangspunkt kjemisk sammensetning styrt av dannelseshistorie, og vannets kjemi utvikles som funksjon av kontakt med vegetasjon, løsmasser og berggrunn gjennom sin strøm som overflatevann eller som sigevann ned til grunnvann og videre til hav eller ny fordampning.
Agricultural soil– Most often this is, more or less, a mechanically/chemically modified debris found near its place of origin.
Landbruksjord – Oftest en mer eller mindre mekanisk/kjemisk endret løsmasse på sitt opprinnelige naturlige dannelsessted
In the future, we may see more exploitation of sand and gravel from the seabed of the fjords, along the coast or the continental shelf.
Om ikke lenge kan det bli nødvendig å starte utvinning av sand og grus fra sjøbunnen, enten på kysten eller kontinentalsokkelen.
Prior to this, the underwater resources must be mapped and environmental consequences of extraction must be evaluated.
Ressursene må da kartlegges og miljøkonsekvensene utredes før eventuell utvinning starter.
Examples of bioclastic carbonate (shell) sand from coastal Norway.
Eksempler på skjellsand i prøver fra sjøbunnen.
The sample to the left comprises well sorted gravel, while the sample to the right comprises medium to well sorted, coarse sand.
Prøven til venstre består av godt sortert skjellgrus, mens prøven til høyre er middels godt sortert skjellsand.
Sand and gravel occur in ice marginal deposits in the fjords, along the coast and on the continental shelf, and as bioclastic carbonate sand between islands and skerries on the coast.
Sand og grus finner vi i israndavsetninger i fjordene og på kysten, i sandbølgefelt på kontinentalsokkelen, og som skjellsand mellom holmer og skjær i kystsonen.
NGUs marine base maps and seabed maps show where the resources are located (www.ngu.no, www.mareano.no).
NGUs sedimentkart viser hvor en har disse ressursene.
It can either be as sand, which is stone crushed by nature, or stone crushed by machines, known as hard-rock aggregates (or crushed stone)
Enten i form av sand, som er stein som er knust fra naturens side, eller knust stein (pukk) som vi mennesker har knust ned til løsmasser i ulike fraksjoner.
Sand, gravel and hard-rock aggregates are used as stone construction materials, which after modification are used to build roads, railway lines, buildings etc.
Sand, grus og pukk er mineralske byggeråstoffer som etter bearbeiding nyttes til konstruksjonsformål som veger, jernbanetraseer, boliger og annen virksomhet i tilknytning til bygge- og anleggsvirksomhet.
Geological materials with different grain sizes, such as sand, gravel, clay and crushed rock (hard-rock aggregates) have exploited by humans for thousands of years.
Geologiske materialer av ulike kornstørrelser som sand og grus, leire og knust stein er naturens egne produkter som vi mennesker gjennom tusener av år har lært å utnytte til vårt eget beste.
These materials are considered non-renewable, although recycling has recently become more common.
Disse råstoffene er såkalte ikke fornybare ressurser selv om gjenbruk etter hvert har blitt mer og mer vanlig.
In some countries, there has been a recent shift towards using gradually more hard-rock aggregates in the materials mix, instead of sand and gravel.
I den senere tid har vi også sett en dreining av forbruket fra grus over mot knust stein (pukk).
The maps describe the current status of the marine environment, how it has changed over the last hundreds or thousands of years, and whether changes seen are due to natural variation or human impact.
Kartene forteller oss hvordan miljøsituasjonen er i dag, hvordan den har forandret seg gjennom de siste hundre eller tusener av år, og om det er snakk om naturlige variasjoner eller menneskelig påvirkning.
The data collected are used for a wide variety of purposes.
Dataene benyttes videre til en lang rekke formål.
The aim of the MAREANO program is to produce and disseminate knowledge of the Norwegian coastal and ocean areas for the management, industry and researchers.
Formålet med det store MAREANO-programmet er å framskaffe og formidle kunnskap om norske kyst- og havområder til forvaltning, industri og forskning.
Important data users include fishermen, the oil industry and various governmental institutions.
Viktige databrukere er fiskere, oljeindustri og direktorater.
From the seafloor maps, fishermen can assess where trawling is possible and which areas are under protection.
Ut fra bunntypen kan fiskerne se hvor det er gode forhold for tråling, og hvilke områder en bør holde seg borte fra for å unngå miljøødeleggelser.
For example, the coral reefs serve as spawning areas and as a habitat for juvenile fish, many which are commercially important, like redfish, tusk and ling.
For eksempel er korallrev viktige gyte- og oppvekstområder for kommersielt viktige fiskeslag som uer, brosme og lange.
Large areas of coral reefs and colonies of seafloor creatures have been destroyed as a result of trawling with heavy equipment - this can be avoided with better mapping.
Store områder med korallrev og andre bunndyrsamfunn er ødelagt som følge av tråling med tungt utstyr, og dette vil kunne unngås med bedre kartlegging.
Aquaculture in the coastal zone is increasing, and investors are on the lookout for optimal breeding localities, both in terms of seafloor conditions and currents.
Havbruk i kystsonen er en stor og økende aktivitet, og aktørene trenger gode oppdrettslokaliteter både med tanke på bunnforhold og strømforhold.
In early stages of industrial planning, maps help identify past submarine landslides and other unstable areas that should be avoided when laying pipelines or constructing platforms.
Ved planlegging av industriell utbygging kan man se hvor det har gått undersjøiske skred, hvor sedimentene kan være ustabile, og hvor det er trygt å legge rørledninger eller plassere plattformer på bunnen.
Information on the distribution of geological resources, biotopes and habitats is crucial for an ecosystem-based, comprehensive management of marine environments.
Kjennskap til fordelingen av geologiske ressurser, naturtyper og biotoper er nødvendig for en økosystembasert, helhetlig forvaltning av sjøområdene.
Continued advancement in this research must be placed at the highest priority to ensure good public management and for sustainable exploitation of the resources still available in the oceans.
Det haster å få på plass kunnskap om naturgrunnlaget, både for å sikre en god forvaltning og for å utnytte ressursene på best mulig måte.
The map of sedimentary environments shows which processes influence and shape the seabed we find today.
Kartet over sedimentasjonsmiljø viser hvilke prosesser som påvirker havbunnen i dag.
Sedimentary environment.
Sedimentasjonsmiljø.
Example from www.mareano.no.
Eksempel fra www.mareano.no.
Areas of deposition of fine-grained sediments (mud and sandy mud) are primarily found in deep areas.
Områder med avsetning av finkornete sedimenter (slam og sandholdig slam) finnes først og fremst i de dype områdene.
In shallower areas, fine-grained sediments may erode locally on topographic highs, while sand is deposited on the lee side of such highs, where the bottom currents may be weaker.
I grunnere områder kan det være lokal erosjon av finkornete sedimenter på høydedrag, mens sand avsettes i le av høydedrag og i områder der strømstyrken avtar.
The shallowest areas are dominated by current erosion; however, fine-grained sediments may accumulate in local depressions found in the shallow areas.
Strømerosjon dominerer i de grunneste områdene, men også her kan det avsettes mer finkornete sedimenter i forsenkninger.
A lag deposit comprised of sandy gravel, cobbles and boulders is often formed where bottom currents are strong.
Der bunnstrømmene er sterke vil det ofte ligge igjen et utvaskingslag av sandholdig grus, stein og blokk på havbunnen.
Grain size indicates the strength of the bottom currents; mud suggests the presence weak bottom currents, while coarser sediments or erosion suggest stronger currents.
Styrken på bunnstrømmene indikeres av kornstørrelsen til sedimentene: slam viser svake strømmer, mens mer grovkornete sedimenter eller erosjon tyder på sterkere strømmer.
Bottom current directions can be determined by studying the areas where eroded sediments are deposited.
Bunnstrømretningen kan finnes ved å studere fordelingen av sedimenter i forhold til erosjonsområder og avsetningsområder.
If transported sediments are deposited along only one side of an iceberg plough mark, the sediments are coming from that side to be deposited in lee.
Dersom transporterte sedimenter avsettes kun på den ene siden av et isfjellpløyemerke, viser dette at strømmen kommer fra denne siden og avsetter sedimenter i le.
Modelling of bottom currents shows large variations in current direction and current strength depending on time of the year and tidal cycles.
Modellering av bunnstrømmer viser store variasjoner i strømretning og strømstyrke alt etter årstid og tidevannsyklus.
Iron ore transport from the Ørtefjellmoen in Rana municipality, Norway.
Jernmalmtransport fra Ørtefjellmoen i Rana kommune.
Photo: Tor Arne Sandnes, SeNor
Foto: Tor Arne Sandnes, SeNor
Throughout history, minerals and rocks have been important for Society.
Opp gjennom vår historie har mineraler og bergarter vært viktig for samfunnet.
The history of mining history in Norway, is a long chapter on its own.
Vår gruvehistorie er et kapittel for seg selv.
Since the 16th century the mining of metals was a source of wealth in cities and trading places across this country.
Særlig siden 1500-tallet har utvinning av metaller skapt store verdier og byer og handelssteder over hele landet.
Røros and Løkken are examples of mines that were in production for several hundred years, and contain resources that may be recovered in the future.
Røros og Løkken er eksempler på gruver som var aktive i flere hundre år, og som fremdeles kan skjule nye ressurser for framtiden.
Although these ore mines are closed today, there were still 6000 jobs across the country back in the 20th century, jobs that were related to mining manufacturing minerals and stone construction materials.
Selv om mange av metallgruvene ble nedlagt på slutten av 1900-tallet førte vekst i utvinning av industrimineraler og byggeråstoffer til at Norge fremdeles har rundt 6000 arbeidsplasser over hele landet knyttet til utvinning av mineralressurser.
The extraction of domestic resources and imports from abroad, significantly expands all value chains that are based on raw mineral resources.
Utvinning av egne ressurser og import av ressurser fra andre land gir grobunn for betydelige verdikjeder basert på mineralske råstoffer.
Direct processing of raw materials provides almost ten times more value than what could be attained by simply extracting materials.
Direkte foredling av slike råstoffer utgjør derfor i verdi nesten ti ganger mer enn selve utvinningen.
In addition, value is created in the industries involved with the manufacturing of products containing the same raw materials.
I tillegg kommer industri som baserer seg på produkter laget av mineralske råstoffer.
Although the processing limestone to make cement provides relatively little employment in Norway, it is still easy to understand how important processing activities are within the mineral value chain.
Selv om utvinning av kalkstein til sement ikke sysselsetter så mange mennesker i Norge, er det lett å forstå hvor betydelig verdikjeden som baserer seg på denne utvinningen er.
In Europe, 70 percent of all the value chains start at the level of a mine or a quarry.
I Europa regner man med at 70 prosent av alle verdikjeder starter i en gruve eller et steinbrudd.
We estimate that about 30 million jobs in the EU depend on mineral raw materials.
Man antar at 30 millioner arbeidsplasser i EU er avhengig av mineralske råstoffer.
A disruption of the supply of raw mineral will have major consequences for the value chain, therefore, large industrial companies often position themselves to achieve and maintain control over raw mineral supplies.
Følgelig ser vi en tendens til at store industribedrifter prioriterer å skaffe seg kontroll over råstoffene.
Long-term planning is essential for many mines and quarries and the communities around them.
Langsiktig planlegging er vesentlig for mange gruver og steinbrudd og samfunnet rundt dem.
That's why we see a growing trend for companies to plan with a 100-year perspective.
Derfor ser vi økende tendenser til at bedrifter planlegger i et 100-års perspektiv.
Moraine on Sveinsgrunnen outside of Troms.
Morene på Sveinsgrunnen utenfor Troms.
The sediment here is composed of gravel, cobbles and boulders that remain after waves have washed away all the fine material.
Sedimentene består av grus, stein og blokk etter at strøm og bølger har vasket bort alt finmateriale.
Photo source: MAREANO.
Foto: MAREANO.
The Sediments (genesis) map reveals processes that started at the end of the last Ice Age, thousands of years ago.
Bunnsedimenter (dannelse) er et kart som gjenspeiler prosesser som har pågått i tusenvis av år, helt siden slutten av siste istid.
Classifying these sediments involves looking at landforms, grain size, photographs and video footage, grab samples, box corers, sledges and multicorers, and seismic data.
Inndelingen i klasser er gjort ut fra landformer, kornstørrelse, fotografier og videoopptak av bunnen, bunnprøver tatt med grabb, bokscorer, slede og multicorer, samt seismiske data.
The following are some examples of classifications that are used in this mapping:
Her følger noen eksempler på klasser som er brukt:
Moraines.
Morene.
Terminal moraines were formed at the end of the last Ice Age by glaciers, either as ridges in front of glaciers (end moraines) or along the sides of the glaciers (lateral moraines).
Morene ble avsatt av isbreer på havbunnen på slutten av siste istid, enten som bunnmorene under isbreene, eller som randmorenerygger foran (endemorene) eller på sidene (sidemorene) av isbreer.
The most typical type of moraine contains sand, gravel and cobbles in its uppermost layer.
Morene med et topplag av sand/grus/stein er den dominerende bunntypen på mange banker.
Marine suspension deposits.
Marine suspensjonsavsetninger.
These marine suspension deposits are found locally in troughs between the banks and in deeper areas, often directly above till.
Marine suspensjonsavsetninger finnes lokalt i marine daler mellom bankene og i dypereliggende områder, ofte direkte over morenemateriale.
Pockmarks are mainly found where the bottom consists of marine suspension deposits.
Pockmark finnes hovedsaklig der bunnen består av marine suspensjonsavsetninger.
Bedload (traction) deposits.
Marine bunnstrømavsetninger.
Marine bedload deposits are characterized by sand that has been transported along the bottom by ocean currents.
Marine bunnstrømavsetninger er dominert av sand transportert med havstrømmer langs bunnen.
They are found in places where the currents decrease in strength, which includes slopes, lee sides of ridges, and localized as sandbanks, in channels and shallow waters.
Disse finnes på steder der havstrømmene avtar i styrke, ofte på skråninger, i le av forhøyninger og lokalt som sandbanker både i renner og på grunnere vann.
Sand waves and sand dunes are common structure found on the sandbanks.
Sandbølger og sanddyner er vanlig på sandbankene.