natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, this also needs to work in tandem with significant carbon emissions reduction at power plants and heavy industries.
Dette må imidlertid komme samtidig med en betydelig reduksjon i karbonutslipp fra kraftverk og tungindustri.
Unless you start to take carbon out of power generation you are not going to make the change necessary to meet climate change targets.
Dersom vi ikke begynner å ta karbonet ut av kraftproduksjonen kan vi ikke skape de endringene som kreves for å nå klimamålene.
We know that carbon pricing works.
Vi vet at karbonprising virker.
If more governments put a price on carbon, business will follow suit and quickly.
Hvis myndighetene i flere land setter en pris på karbon, vil næringslivet raskt følge etter.
– Eldar Sætre, Statoil CEO
– Eldar Sætre, konsernsjef i Statoil
A cost on carbon pollution encourages polluters to reduce their greenhouse gas emissions.
En kostnad på karbonforurensing bidrar til at forurenserne reduserer sine klimagassutslipp.
This is often referred to as a carbon price.
Dette omtales ofte som karbonprising.
By putting a price on greenhouse gas emissions (carbon), Statoil and other companies, producers and consumers have an incentive to find new and cost-efficient ways to reduce emissions.
Ved å sette en pris på klimagassutslipp (karbon), får både Statoil og andre selskaper, produsenter og forbrukere en motivasjon til å finne nye og kostnadseffektive måter å redusere utslippene på.
Carbon pricing systems, if properly designed, drive fuel switching from coal to gas and investments in energy efficiency and low carbon technologies such as renewables and Carbon Capture and Storage (CCS).
Om de utformes på en god måte, kan systemer for karbonprising oppmuntre til en overgang fra kull til gass og investeringer i energieffektivitet og lavkarbonteknologi, som for eksempel fornybar energi og karbonfangst og -lagring (CCS).
Carbon pricing usually takes two forms: a carbon tax or a requirement for emitters to purchase permits to emit (also called emissions allowances).
Det finnes vanligvis to typer karbonprising: En karbonavgift, eller et krav til utslippskildene om å kjøpe tillatelser til å slippe ut (kalles også utslippskvoter).
Because such permits are tradable and emissions are limited by the total number of available permits (the overall cap), this system is known as ‘cap-and-trade’.
Ettersom slike kvoter er omsettelige, og utslippene begrenses av samlet antall tilgjengelige kvoter (et tak, eller på engelsk "cap"), er dette systemet kjent som et "cap-and-trade"-system.
Statoil’s view is that carbon pricing is the most proven and cost effective way to tackle climate change.
Statoils syn er at karbonprising er den mest utprøvde og kostnadseffektive måten å bekjempe klimaendringer på.
If more governments put a price on carbon, business will follow suit and quickly.”
Hvis myndighetene i flere land setter en pris på karbon, vil næringslivet raskt følge etter.”
Norway is not alone.
Norge er ikke alene.
A growing number of governments and companies are addressing climate risk by putting a price on carbon, and are seeing reduced emissions, strong economic performance and healthier development.
Stadig flere land og selskaper tar nå klimarisikoen på alvor ved å sette en pris på karbon, og får reduserte utslipp, gode økonomiske resultater og en sunnere utvikling som resultat.
40 countries are already imposing a price on carbon or preparing to do so and 40% of global GDP is now covered under some form of greenhouse gas emissions trading scheme.
40 land har allerede satt en pris på karbon eller planlegger å gjøre det, mens 40% av det globale BNP er underlagt en eller annen form for kvotehandel med klimagassutslipp.
The infographic above shows where carbon pricing is successfully working.
Illustrasjonen over viser hvor karbonprising fungerer.
Local, national or even supranational carbon markets when first built were not outward facing, focusing only on their specific regions.
Da de lokale, nasjonale eller til og med overnasjonale karbonmarkedene først ble etablert, fokuserte de kun på sine egne avgrensede regioner.
But as more and more carbon pricing schemes are created, carbon emissions allowances have the potential to be traded globally and will start to exhibit similar characteristics to financial markets.
Men etter hvert som det opprettes stadig flere systemer for karbonprising, har muligheten til å omsette kvotene globalt oppstått, og vi ser mange likhetstrekk med finansmarkedene.
However, there remains scepticism over the ability to introduce a universal carbon pricing scheme, with some critics suggesting that a truly global scheme is unworkable.
Likevel er mange skeptiske til å introdusere et universelt system for karbonprising, og enkelte mener et system som dekker hele verden ikke lar seg gjennomføre.
But recent developments have shown that linking these markets is achievable.
Nyere utvikling har imidlertid vist at det er mulig å skape en forbindelse mellom disse markedene.
In order to achieve this, a key next step is to agree on common monitoring, reporting and verification procedures which will allow the linking of carbon pricing schemes.
For å oppnå dette vil det være viktig at man i det videre arbeidet blir enige om felles overvåking, rapportering og prosedyrer for verifisering som vil gjøre det mulig å knytte systemene sammen.
As Jeff Swartz, Director of International Policy at the International Emissions Trading Association (IETA), points out: “The momentum for harmonising carbon pricing mechanisms is growing.
Jeff Swartz, direktør for internasjonal politikk i IETA (International Emissions Trading Association), sier: – Drivkraften for å harmonisere ulike mekanismer for karbonprising blir stadig større.
Countries are communicating that they plan to increase their overall ambition by trading emissions allowances with other countries.”
Flere land antyder at de har planer om å øke ambisjonene sine gjennom å handle utslippskvoter med andre land.
The momentum for harmonising carbon pricing mechanisms is growing.
Drivkraften for å harmonisere ulike mekanismer for karbonprising blir stadig større.
Countries are communicating that they plan to increase their overall ambition by trading allowances with other countries.
Flere land antyder at de har planer om å øke ambisjonene sine gjennom å handle kvoter med andre land.
Well-designed carbon pricing systems that are able to expand by linking with other systems over time will both advance environmental objectives and reduce costs.
Gode karbonprissystemer som kan utvides gjennom tilkobling til andre systemer over tid vil både fremme miljømål og redusere kostnader.
– Jeff Swartz, Director of International Policy at the International Emissions Trading Association (IETA)
– Jeff Swartz, direktør for internasjonal politikk i IETA (International Emissions Trading Association)
The linking of these markets has taken place voluntarily.
Sammenkoblingen av disse markedene har skjedd frivillig.
Bilateral recognition of allowances under cap and trade or through a linked set of policy instruments is the single most effective way to reduce global emissions.
Bilateral godkjenning av kvoter under "cap and trade" eller gjennom et felles sett med styringsmidler er den klart mest effektive måten å redusere globale utslipp på.
The next step to ensure that this global carbon market is fair and sustainable is the creation of a global benchmark – a global carbon price.
Neste skritt for å sikre at dette globale karbonmarkedet er rettferdig og bærekraftig, er å opprette en global standard – en global karbonpris.
The price of carbon will vary in different areas in the initial phase, but as Eldar Sætre says it is crucial to create a “framework that enables the different carbon markets and trading systems that already exist to be linked and work towards a more harmonised global carbon price.”
Prisen på karbon vil innledningsvis variere i ulike områder, men som Eldar Sætre sier, er det avgjørende å skape et "rammeverk som gjør at de ulike karbonmarkedene og handelssystemene som allerede eksisterer kan knyttes sammen og utvikle seg i retning av en mer harmonisert global karbonpris."
Six chief executives of some of the largest oil and gas companies, including Statoil, wrote to the UN Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) and the President of COP 21 advocating for a global carbon price to be a key element of any global climate change agreement.
Seks toppledere i noen av verdens største olje- og gasselskaper, Statoil inkludert, skrev en oppfordring til FNs klimapanel (UNFCCC) og presidenten for FNs klimakonferanse (COP21) om å bruke en global karbonpris som et sentralt element i en global klimaavtale.
This would give energy companies long-term certainty and stability, encourage investment in low carbon technologies and help mitigate against carbon leakage (the term used to describe the transfer of production to countries with less stringent greenhouse gas emissions regulations).
Dette vil gi energiselskapene langsiktig sikkerhet og stabilitet, oppmuntre til investeringer i lavkarbonteknologi og bidra til å redusere karbonlekkasje (et uttrykk som brukes til å beskrive flytting av produksjon til land med mindre strenge krav til klimagassutslipp).
Although they acknowledge that this will add to the oil and gas industry’s costs, these CEOs agree that it is necessary for a sustainable future.
Selv om de ser at dette vil gi økte kostnader for olje- og gassindustrien, er topplederne enige om at det er nødvendig for å skape en bærekraftig framtid.
Pricing carbon obviously adds a cost to our production and our products – but carbon pricing policy frameworks will contribute to provide our businesses and their many stakeholders with a clear roadmap for future investment, a level playing field for all energy sources across geographies and a clear role in securing a more sustainable future.
Karbonprising vil åpenbart medføre en ekstra kostnad i produksjonen vår – men et rammeverk for karbonprising vil også gi våre virksomheter og tilhørende interessegrupper et tydelig veikart for framtidige investeringer, like konkurransevilkår for alle energikilder på tvers av geografiske grenser og en klar rolle når det gjelder å sikre en mer bærekraftig framtid.
– Letter from CEO’s of BG Group, BP, Eni, Shell, Statoil and Total
– Brev fra topplederne i BG Group, BP, Eni, Shell, Statoil og Total
A clear goal for Statoil is not only to make sure that carbon pricing is debated but actually becomes the cornerstone for tackling climate change.
Et klart mål for Statoil er ikke bare å sørge for at karbonprising kommer på dagsorden, men også at det faktisk blir en hjørnestein i arbeidet for å bekjempe klimaendringer.
Connect with us
Følg Statoil
facebook
facebook
instagram
instagram
youtube
youtube
linkedin
linkedin
Terms and conditions
Juridiske betingelser
Privacy policy
Personvernerklæring
Site info
Om nettstedet
Contact us
Kontakt oss
Copyright © 2017 Statoil ASA
Copyright © 2017 Statoil ASA
(Photo: Kjetil Alsvik) The concert venue 303 metres below sea level qualified for "the world's deepest underwater concert performed in front of an audience".
Foto: Kjetil Alsvik Konsertstedet 303 meter under havoverflaten kvalifiserte til rekorden ”verdens dypest-spilte undervannskonsert”.
Together with her five band members, the Georgian-Irish artist played for around 35 minutes.
Sammen med sitt firemannstore orkester spilte den georgisk-irske artisten i vel 35 minutter.
"This was definitely the most surreal gig I've ever done," Ms Melua said during the concert.
– Dette er det mest spesielle stedet jeg noen gang har spilt, sa hun under konserten.
The environmentally aware artist pointed out that she had looked at Statoil's environmental profile before she agreed to do the concert and the profile met her requirements.
Den miljøbevisste artisten påpekte at hun undersøkte Statoils miljøprofil før hun sa ja til konserten, og at profilen besto hennes krav.
"A fantastic experience," he said.
– En fantastisk opplevelse, sier han.
Astrid Sørensen, senior vice president for the Troll/Sleipner business cluster, was in the audience.
Troll/Sleipner-direktør Astrid Sørensen var blant publikum som fikk oppleve konserten nede i skaftet.
"Cool," she said.
- Stilig.
"This underpins Troll's significance to Norway as a gas nation and it is a feather in our cap as a company."
Dette understreker Trolls betydning for Norge som gassnasjon og det er en fjær i hatten for selskapet vårt, poengterte hun.
Editor-in-chief Craig Glenday of The Guinness Book of Records says that all criteria were met before he approved the record.
Sjefredaktør Craig Glenday i Guinness’ rekordbok påså at alt gikk riktig for seg før han godkjente rekordforsøket.
Possible international distribution to be added and produced by the Norwegian production company Dinamo Story.
Eventuell internasjonal distribusjon vil skje gjennom det norske produksjonselskapet Dinamo Story.
Katie Melua came directly to Troll A from a concert tour in North America.
Katie Melua kom rett fra turné i Nord-Amerika til konserten på Troll A.
Production licence 265 with blocks 16/2 and 16/3 was awarded to Statoil and the partners in last year’s North Sea licensing round.
Utvinningstillatelse 265 med blokkene 16/2 og 16/3 ble tildelt Statoil og partnerne i fjorårets nordsjørunde.
The blocks lie directly south of the Balder and Grane fields, which are operated by ExxonMobil and Norsk Hydro respectively.
Blokkene ligger like sør for feltene Balder og Grane som opereres av henholdsvis ExxonMobil og Norsk Hydro.
The purpose of well 16/2-2 was to test the hydrocarbon potential of the Tertiary rocks in the Skuld prospect.
Formålet med brønn 16/2-2 var å teste hydrokarbonpotensialet i Skuld-prospektet i bergarter av tertiær alder.
The well was drilled to a depth of 1855 metres below sea level with the drilling rig Byford Dolphin.
Brønnen ble boret med riggen Byford Dolphin til 1855 meter under havnivå.
Water depth in the area is 120 metres.
Havdypet i området er 120 meter.
Morten Sola, acting sector manager for the North Sea, reports that the licensees in licence 265 are committed to drilling two wells.
Morten Sola, fungerende sektorsjef for Nordsjøen, opplyser at rettighetshaverne i lisens 265 har forpliktet seg til å bore to brønner.
The results from the first well will be evaluated before it is decided where to locate the next, he says.
Resultatene fra denne første brønnen skal evalueres før de beslutter plasseringen av den neste, sier han.
One well has been drilled earlier in block 16/2 – in 1967 in production licence 001.
Det er tidligere boret én brønn i blokk 16/2.
Exxon was operator at the time, and traces of hydrocarbons were found.
Det ble funnet spor av hydrokarboner i brønnen.
Statoil has a 30 per cent stake in the production licence.
Statoil har en andel på 30 prosent i lisensen.
The state’s direct financial interest has 30 per cent, ExxonMobil has 25 per cent and Enterprise Oil has 15 per cent.
Statens direkte økonomiske andel er 30 prosent, ExxonMobil har 25 prosent og Enterprise Oil har 15 prosent.
Operator Statoil has completed an exploration well in the Skuld prospect in production licence 265 in the North Sea without finding oil or gas.
Operatøren Statoil har fullført en leteboring i Skuld-prospektet i utvinningstillatelse 265 i Nordsjøen uten å finne olje eller gass.
About two-thirds of the reduction from estimates announced in June is related to production from Hydro's Norwegian portfolio.
Om lag to tredeler av reduksjonen i forhold til estimater gitt i juni er relatert til norsk sokkel.
The main reasons for the adjustment are delayed production build-up from the Kristin field and a lower than expected gas production from Kvitebjørn and Troll.
Hovedårsaken til endring av produksjonsvolumet er forsinket oppbygging av produksjonsnivået på Kristin-feltet og lavere gassproduksjon fra feltene Kvitebjørn og Troll.
Drilling capacity restraints on the Norwegian Continental Shelf is also leading to deferred production on other fields.
Begrenset kapasitet for boring på norsk sokkel har dessuten forsinket produksjon fra andre felt.
Production delays in Hydro's international portfolio, mainly related to Terra Nova in Canada and fields in the US Gulf of Mexico, also affect the estimates.
I Hydros internasjonale portefølje er det også endringer som påvirker estimatene, særlig fra Terra Nova i Canada og fra felt i Mexicogolfen.
Hydro's oil and gas production in the third quarter 2006 is estimated to 552,000 barrels of oil equivalents per day, of which 31 percent was gas.
Hydros olje- og gassproduksjon i tredje kvartal er anslått til 552.000 fat oljeekvivalenter per dag, hvorav 31 prosent er gass.
Hydro has reduced its oil and gas production estimates for 2006 with 2.6 percent, from 585,000 to 570,000 barrels of oil equivalents per day.
Hydro har nedjustert estimatet for olje- og gassproduksjonen i 2006 med 2,6 prosent, fra 585.000 til 570.000 fat oljeekvivalenter per dag.
Knowledge of emulsions is used when choosing process and development solutions offshore.
Kunnskap om emulsjoner brukes ved valg av prosess- og utbyggingsløsninger til havs.
The same knowledge is greatly relevant to development of robust installations on the seabed in the future.
Den samme kunnskapen vil også få stor betydning under framtidige utbygginger av robuste anlegg på havbunnen.
Johan Sjöblom.
Johan Sjöblom.
(Photo: Carl-Erik Eriksson) Johan Sjöblom is a professor in surface and colloid chemistry at NTNU.
(Foto: Carl-Erik Eriksson) Johan Sjöblom er professor ved NTNU innen overflate og kolloid kjemi.
He is recognised as an international expert with a large contact network.
Han er anerkjent som en internasjonal kapasitet med et stort kontaktnett.
At the moment he is leading a large international collaborative project dealing with problems relating to water treatment and emulsions in heavy oil.
For tiden leder han et stort, internasjonalt samarbeidsprosjekt der det blir arbeidet med problemstillinger knyttet til vannbehandling og emulsjoner i tungolje.
Sjöblom is also the founder and leader of the Ugelstad laboratory at NTNU.
Sjöblom er også grunnlegger av og leder for Ugelstad-laboratoriet ved NTNU.
Research into surface chemistry and emulsion technology is conducted here.
Der blir det blant annet forsket på overflatekjemi og emulsjonsteknologi.
”I’m happy and proud of the Statoil prize.
– Jeg er glad og stolt over Statoil-prisen.
This recognition means a breakthrough for the type of chemistry I represent: colloid chemistry,” says Mr Sjöblom.
Denne anerkjennelsen betyr et gjennombrudd for den typen kjemi som jeg representerer; kolloid kjemi, sier Sjöblom.
He explains that in this chemistry, he is describing bubbles, droplets and particles in a system of gas, oil and water.
Han forklarer at han i denne kjemien beskriver bobler, dråper og partikler i systemer av gass, olje og vann.
According to Arild Westvik, adviser in separation technology at Statoil’s research centre, expertise in this specialist area is particularly important for Statoil as a result of the group’s increased international involvement within tail production and recovery of heavy oil.
Ifølge Arild Westvik, rådgiver innen separasjonsteknologi ved Statoils forskningssenter, er kompetanse innen dette fagområdet spesielt viktig for Statoil som følge av selskapets økte internasjonale engasjement innen haleproduksjon og utvinning av tungolje.
The prize of NOK 200,000 as well as a work of art by Kjell Nupen were awarded at the Technoport awards in Trondheim on Wednesday 4 October.
Prisen på 200.000 norske kroner samt et kunstverk av Kjell Nupen ble utdelt under Technoport awards i Trondheim onsdag 4. oktober.
Statoil’s researcher award is a recognition of research work at a high international level.
Statoils forskerpris er en anerkjennelse av forskningsresultat på høyt internasjonalt nivå.
It is awarded annually to an external researcher or institution in Norway that has carried out work of significant relevance for the group.
Prisen deles ut årlig til en ekstern forsker eller institusjon i Norge som har utført arbeid av vesentlig betydning for selskapet.
Professor Johan Sjöblom (53) of the Norwegian University of Science and Technology (NTNU) in Trondheim has been awarded Statoil’s 2006 researcher prize for his research on crude oil emulsions.
Professor Johan Sjöblom (53) ved Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet (NTNU) i Trondheim har fått Statoils forskerpris 2006 for sin forskning innen råoljeemulsjoner.
The connection marks the end of season's work to complete the subsea facility and associated pipelines before the Ormen Lange field comes on stream in October 2007.
Oppkoblingen markerer slutten på sesongens innsats for å klargjøre undervannsanlegget og tilknyttede rørledninger mot oppstart av Ormen Lange-feltet oktober 2007.
"Another important milestone has been reached on the Ormen Lange project.
– Enda en sentral milepæl er nå passert i Ormen Lange-prosjektet.
The job was expertly completed with the help of Saipem's construction vessel Normand Cutter.
Arbeidet ble gjennomført på en utmerket måte med Saipems konstruksjonsfartøy ”Normand Cutter”.
The task was a close collaboration between equipment supplier FMC and installation contractor Saipem," says project director for the Ormen Lange development, Tom Røtjer.
Arbeidet er gjennomført i nært samarbeid med utstyrsleverandøren FMC og installasjonskontraktoren Saipem, sier prosjektdirektøren for Ormen Lange-utbyggingen Tom Røtjer.
The pipelines between the subsea installations on the Ormen Lange field have now been connected and everything prepared enabling the West Navigator to continue drilling.
Rørledningene mellom undervannsinstallasjonene på Ormen Lange-feltet er dermed koplet sammen og alt ligger nå til rette for at boringen med ”West Navigator” kan fortsette.
"We are very pleased to have completed the link-up as planned.
– Vi er meget fornøyd med å ha ferdigstilt oppkoblingene i henhold til planen.
This means that a considerable offshore challenge has now been met and all is ready for West Navigator and the further tasks to be undertaken in the spring," explains Røtjer.
Dette betyr at en vesentlig ufordring omkring offshorearbeidet nå er løst og at det vil være god tilgang for boreriggen ”West Navigator” for det videre arbeidet til våren, sier Røtjer.
Great depths, an uneven seabed and strong currents, combined with sub-zero temperatures, extreme wind conditions and enormous waves have all made Ormen Lange a complicated and challenging project in both the planning and implementation phases.
Store dybder, ujevn havbunn og sterk strøm, kombinert med temperaturer under frysepunktet, ekstreme vindforhold og enorme bølger har gjort Ormen Lange til et komplisert og utfordrende prosjekt både i planleggings – og gjennomføringsfasen.
All this has brought forth innovative technology and new solutions for matching the equipment to the conditions.
Dette har drevet fram ny, innovativ teknologi og nye løsninger for å tilpasse utstyret til forholdene.
"The connection job was especially challenging because all the equipment used was newly developed and custom made.
– Oppkoplingsjobben har vært spesielt utfordrende fordi alt utstyr i forbindelse med arbeidet har vært nyutviklet og skreddersydd.
But we succeeded mainly owing to the extensive testing of equipment we carried out together with FMC ahead of the operations.
Dette har vi lykkes med på grunn av en omfattende testing av utstyr sammen med FMC i forkant av operasjonene.
In addition the cooperation on design, fabrication, and the preparations in general between Hydro, FMC and Saipem, have each been important success factors," says Røtjer.
I tillegg har det tette samarbeidet omkring design, fabrikasjon, og generelle forberedelser mellom Hydro, FMC og Saipem vært viktige faktorer for å lykkes, sier Røtjer.
Some mapping and gravel dumping work will continue throughout the autumn.
Noe kartleggingsarbeid og steindumping vil fortsette utover høsten.
The subsea facility on the Ormen Lange field in the Norwegian Sea was on Friday connected up to the pipelines that will transport the gas to the landfall plant in Nyhamna, Møre og Romsdal.
Undervannsanlegget på Ormen Lange-feltet i Norskehavet ble fredag koblet ferdig opp mot rørledningene som skal frakte gassen til landanlegget på Nyhamna i Møre og Romsdal.