natgillin/translations-raw huggingface dataset:
So far, only 48 per cent of the estimated total recoverable resources on the Norwegian continental shelf has been produced.
Fortsatt har vi kun produsert 48 prosent av det man regner med er de totale utvinnbare ressursene på norsk kontinentalsokkel.
Production of the remaining resources will generate substantial value creation.
Produksjon av de resterende ressursene vil bidra til stor verdiskaping.
In order to take advantage of this potential, new knowledge and technology must be developed.
For at dette skal være mulig, kreves det utvikling av ny kunnskap og ny teknologi.
This is a cornerstone in the management of Norwegian petroleum resources
Dette er en av hjørnesteinene i forvaltningen av Norges petroleumsressurser.
Research and technology development in the petroleum sector
Forskning og teknologiutvikling
Since the beginning of Norwegian petroleum activities, research, development and demonstration of new technology has been essential in order to find solutions on how to discover, develop and produce Norwegian oil and gas both safely and efficiently.
Gjennom forskning, utvikling og demonstrasjon av ny teknologi, har det siden starten av petroleumsvirksomheten blitt arbeidet for å finne gode løsninger på hvordan man mest effektivt skal finne, bygge ut og produsere norsk olje og gass.
Technology is also a prerequisite for solving both current and future challenges in the petroleum industry.
Teknologi er dessuten en forutsetning for å løse både dagens og morgendagens utfordringer.
The competitiveness and innovation of the petroleum industry has contributed positively to other industries in Norway, including both the maritime industry and renewable energy.
Konkurranseevnen og innovasjonskraften som ligger i petroleumsnæringen har også gitt store positive ringvirkninger og teknologiske bidrag til andre næringer i Norge, deriblant både innen maritime næringer og fornybar energi.
Technology developed at the Norwegian Continental Shelf has also given the Norwegian service and supply industry in a competitive advantage internationally.
Teknologi utviklet på norsk sokkel har også gitt leverandørindustrien i Norge en konkurransefordel internasjonalt.
The industry’s competitiveness and innovation capacity have led to major positive spin-off effects and technological applications in other industries in Norway
Konkurranseevnen og innovasjonskraften i petroleumsnæringen gir store positive ringvirkninger og teknologiske bidrag til andre næringer i Norge
Favourable framework conditions have given companies incentives to carry out research and technology development.
Gode rammevilkår har gitt selskapene incentiv til å drive forskning og utvikling.
Close collaboration between oil companies, suppliers and research institutions has underpinned the successful development of new technology and solutions.
Et tett samarbeid mellom oljeselskap, leverandørbedrifter og forskningsinstitusjoner har vært en forutsetning for å lykkes i utviklingen av ny teknologi og nye løsninger.
Several new challenges lie ahead.
I dag står man overfor flere nye utfordringer.
There are fewer large discoveries and developments than before.
Funn og utbygginger er mindre enn tidligere.
It is more demanding to produce the remaining resources from ageing fields than it was to produce oil or gas when the fields were young.
Oljen og gassen som er igjen i feltene er mer krevende å produsere enn oljen og gassen som ble produsert da feltene ble startet opp.
All things being equal, it is thus more difficult for individual projects to finance technology development.
Dermed blir det, alt annet likt, vanskeligere for enkeltprosjekt å finansiere teknologiutvikling.
The Ministry of Petroleum and Energy therefore encourages research, development and demonstration via research programmes where both companies and research institutions may seek funding for specific projects.
Olje- og energidepartementet stimulerer derfor til forskning, utvikling og demonstrasjon gjennom forskningsprogrammer der bedrifter og forskningsinstitusjoner kan søke om støtte til konkrete prosjekter.
Technology transfer from the oil and gas sector to other sectors
Teknologioverføring fra olje- og gassektoren til andre bransjer
The Stavanger-based company Zaptec has developed a small, compact and fully galvanically insulated transformer that can be fitting in the charging cable for an electric car.
Stavangerselskapet Zaptec har utviklet en liten, kompakt og fullisolert galvanisk transformator som får plass i ladekabelen til en el-bil.
It adapts to the grid voltage, making it possible to charge electric vehicles quickly and easily anywhere and thus dealing with the problem of providing adequate charging infrastructure.
Den løser utfordringen knyttet til infrastruktur for lading av el-biler ved å tilpasse seg nettspenningen og dermed sikre enkel og hurtig lading av el-biler.
The technology was originally developed to supply high current and voltage for tools used at great depths in oil wells.
Transformatoren ble opprinnelig laget til verktøy som trengte mer strøm og høyere spenninger under arbeid dypt nede i oljebrønner.
Organisation of research activities
Organisering av forskningsarbeidet
In 2001, the Ministry of Petroleum and Energy established the strategy “Oil and Gas in the 21st Century” (OG21) in 2001 to address the challenges associated with efficient and responsible petroleum activities.
For å kunne møte utfordringene som følger med en effektiv og forsvarlig petroleumsvirksomhet, ble strategien OG21 – Olje og gass i det 21. århundret etablert på initiativ fra Olje- og energidepartementet i 2001.
The OG21 process has facilitated for oil companies, universities, research institutions, the supplier industry and the authorities to agree on a joint national technology strategy for oil and gas.
OG21 har fått oljeselskaper, universiteter, forskningsinstitusjoner, leverandørindustrien og styresmaktene til å samle seg om en felles nasjonal teknologistrategi for olje og gass.
The strategy has been revised several times, most recently in 2016.
Strategien er revidert flere ganger, senest i november 2016.
The authorities encourage research and technology development primarily through legislation or other forms of regulation and through direct allocations to the Research Council of Norway.
Det offentlige stimulerer til forskning og teknologiutvikling - hovedsakelig gjennom lover og reguleringer, samt direkte bevilgninger til Forskningsrådet.
Most of these allocations go to the PETROMAKS 2 and DEMO2000 research programmes and to research centres in Stavanger and Tromsø.
Bevilgningene til Forskningsrådet går først og fremst til forskningsprogrammene PETROMAKS 2 og DEMO 2000, og forskningssentre i Stavanger og Tromsø.
These programmes and centres contribute to achieving the objectives set out in the OG21 strategy.
Programmene og de to sentrene skal bidra til å nå målene definert i OG21-strategien.
PETROMAKS 2
PETROMAKS 2
PETROMAKS 2 provides funding to a broad range of projects, from strategic basic research at universities and research institutes to innovation projects headed by the private sector.
PETROMAKS 2 støtter et bredt spekter av prosjekter, fra strategisk grunnforskning på universiteter og forskningsinstitutter til innovasjonsprosjekter som ledes av industrien.
The programme has an overall responsibility for research that facilitates the best possible management of Norwegian petroleum resources and future-oriented business development in the sector.
Programmet har et helhetlig ansvar for forskning som leder til best mulig forvaltning av de norske petroleumsressursene og en framtidsrettet næringsutvikling i sektoren.
At the start of 2017, there were roughly 115 active projects in the PETROMAKS 2 portfolio.
Ved inngangen av 2017 hadde programmet en portefølje på om lag 115 pågående eller nyoppstartede prosjekter.
The programme also provides funding for a number of pre-projects carried out by small and medium-sized enterprises in order to encourage more innovation in the supplier industry.
I tillegg finansierer programmet mange forprosjekt hos små og mellomstore bedrifter for å stimulere til mer innovasjon i leverandørindustrien.
In 2017, the programme has a budget of roughly NOK 297 million.
Programmet har et budsjett i 2017 på om lag 297 millioner kroner.
The PETROMAKS 2 programme is an important funding instrument used to promote long-term research and competence-building, and is focusing strongly on education in the programme period, for example by funding PhDs.
PETROMAKS 2 er et viktig virkemiddel for å fremme langsiktig forskning og kompetanseutvikling og vil ha et stort fokus på utdanning i programperioden, blant annet gjennom finansiering av doktorgrader.
The programme has a broad international interface, including North America, Russia and Brazil.
Programmet har en bred internasjonal kontaktflate, blant annet med Nord-Amerika, Russland og Brasil.
Read more about the PETROMAKS 2 programme on the Research Council website.
Les mer om PETROMAKS 2 på Forskningsrådets nettsider.
Examples of PETROMAKS 2 projects
Prosjekteksempler fra PETROMAKS 2
The Norwegian University of Science and Technology (NTNU) has studied the observable forces when a drill string gets stuck in a borehole.
NTNU har studert hvilke krefter man kan observere når borestrengen setter seg fast i borehullet.
Through such pattern recognition, causes of faults can be identified.
Gjennom slik mønstergjenkjenning kan man identifisere årsaker til feil.
The technology is now being tested for other applications, such as monitoring heart patients.
Den skal nå testes ut på andre områder.
Other examples include projects awarded funding under a joint call for proposals from the NANO2021 and PETROMAKS 2 programmes.
Andre eksempler er prosjekter fra en fellesutlysning fra programmene NANO 2021 og PETROMAKS 2.
This call resulted in two research projects that apply nanotechnology for enhanced recovery of immobile oil.
Dette resulterte i to forskningsprosjekter som vektlegger nanoteknologi for økt utvinning av immobil olje.
DEMO2000
DEMO 2000
The DEMO2000 programme is an important funding instrument for testing new technology solutions in the petroleum industry.
DEMO 2000 er et virkemiddel for å teste ut nye teknologiløsninger i petroleumsnæringen.
The programme issues two calls for proposals annually and provides funding to projects that satisfy the requirements for the technology strategy set out in OG21.
Programmet har to årlige utlysninger og støtter prosjekt som tilfredsstiller kravene i teknologistrategien som er utmeislet av OG21.
Read more about the DEMO2000 programme on the Research Council website.
Les mer om DEMO 2000 på Forskningsrådets nettsider.
Examples of DEMO2000 projects
Prosjekteksempel fra DEMO 2000
A large proportion of DEMO2000 projects involve testing of new subsea technology.
En stor andel av prosjektene i DEMO 2000 er uttesting av ny undervannsteknologi.
One such project, concluded in 2013, was Seabox, a system for purifying and desalinating seawater for injection in reservoirs to increase pressure.
Et av prosjektene som ble gjennomført og avsluttet i 2013 er Seabox, et system for å rense og avsalte havvann til injisering som trykkstøtte i reservoarer.
At the same time, a subsea solution will be more energy-efficient and cost-effective than modifying a platform or constructing a new one.
Samtidig vil en undervannsbasert løsning være mer energi- og kostnadseffektiv enn å modifisere eksisterende plattform eller å bygge en ny.
Seabox, a system for purifying and desalinating seawater for injection in reservoirs to increase pressure (Source: Seabox).
Seabox, undervannssystem for å rense og avsalte havvann til injisering som trykkstøtte i reservoarer.
PETROSENTER
PETROSENTER
(Research centres for petroleum activities)
(Forskningssentre for petroleum)
ARCEx - Research Centre for Arctic Petroleum Exploration
ARCEx - Research Centre for Arctic Petroleum Exploration
In 2013, a high-quality research and knowledge centre was established at the University of Tromsø - the Arctic University of Norway to address issues of relevance to the oil industry in the Arctic.
I 2013 ble det opprettet et forsknings- og kompetansesenter innenfor arktiske utfordringer ved Universitet i Tromsø.
ARCEx is funded jointly by the Ministry of Petroleum and Energy and the Ministry of Foreign Affairs.
Senteret blir finansiert av Olje- og energidepartementet og Utenriksdepartementet.
The National IOR Centre of Norway
Det nasjonale IOR-senteret – økt oljeutvinning
Also in 2013, a research centre for improved oil recovery was opened at the University of Stavanger.
I 2013 ble det også opprettet et forskningssenter for økt utvinning ved Universitetet i Stavanger.
The centre contributes to industry-relevant research, researcher training and long-term competence-building for improved recovery on the Norwegian shelf.
Det nye senteret skal bidra til næringsrettet forskning, forskerutdanning og langsiktig kompetansebygging for økt utvinning på norsk sokkel.
It also facilitates cooperation between the industry and research communities so that new solutions can be rapidly deployed.
Det skal også legges til rette for samarbeid mellom industrien og forskningsmiljøene slik at nye løsninger raskt kan tas i bruk.
Improvement of existing recovery methodologies and development of new ones are key focus areas.
Forbedring av eksisterende, og utvikling av ny utvinningsmetodikk, er sentrale satsingsområder.
Both PETROSENTER centres will be in full operation for up to eight years from 2014, and will be evaluated after five years.
Sentrene kom i full drift i løpet av 2014 og vil få støtte i åtte år, med evaluering midtveis.
Read more about the PETROSENTER centres on the Research Council website.
Les mer om PETROSENTER på Forskningsrådets nettsider.
Other research centres and programmes
Andre forskningsprogram
The Research Council has launched several Centres for Research-based Innovation (SFI) as well as Centres of Excellence (SFF).
Forskningsrådet har opprettet en rekke Senter for forskningsdrevet innovasjon (SFI) og Senter for fremragende forskning (SFF).
A number of these centres carry out petroleum-relevant research, including:
Flere av disse sentrene har relevans for petroleumsindustrien, blant andre;
Multiphase Flow Assurance Innovation Centre (FACE) at SINTEF/IFE
FACE innenfor flerfaseforskning ved SINTEF/IFE
Center for Integrated Operations in the Petroleum Industry at NTNU
Senter for integrerte operasjoner ved NTNU
Drilling and Well Centre for Improved Recovery (DrillWell) at IRIS
Senter for bore- og brønnteknologi for økt utvinning ved IRIS
Sustainable Arctic Marine and Coastal Technology (SAMCoT) at NTNU
Senter for arktisk og maritim forskning ved NTNU
Centre for Autonomous Marine Operations and Systems (AMOS) at NTNU
AMOS innenfor regulerings- og marinteknikk ved NTNU
Centre for Arctic Gas Hydrate, Environment and Climate (CAGE) at UiT the Arctic University of Norway.
CAGE innenfor gasshydrat i arktiske strøk ved Universitetet i Tromsø.
The SFI centres can receive funding for up to eight years, and the SFF centres can receive funding for up to ten years.
Sentrene for forskningsdrevet innovasjon kan få støtte i opptil åtte år, og sentrene for fremragende forskning kan få støtte i opptil ti år.
In 2014, funding was allocated to a total of 17 new SFI centres with start-up in 2015.
I 2014 ble det bevilget midler til i alt 17 nye SFIer.
Some of these are also highly relevant in the context of research for the petroleum industry, such as:
Flere av disse har også høy relevans for petroleumsnæringen, blant andre;
Subsea production and processing (SUBPRO) at NTNU
Subsea production and processing (SUBPRO) ved NTNU
Center for Offshore Mechatronics at the University of Agder
Center for Offshore Mechatronics ved Universitetet i Agder
Centre for Integrated Remote Sensing and Forecasting for Arctic Operations at UiT the Arctic University of Norway.
Centre for Integrated Remote Sensing and Forecasting for Arctic Operations ved UiT.
Read more about the SFI and SFF schemes on the Research Council website.
Les mer om senterordningene SFI og SFF på Forskningsrådets nettsider.
Several other petroleum-related research programmes also receive public funding.
Flere andre petroleumsrelaterte forskningsprogram får også offentlig støtte.
The PETROSAM 2 programme supports social science-related petroleum research.
PETROSAM 2 støtter samfunnsvitenskapelig petroleumsforskning.
PROOFNY, a sub-programme under the Oceans and Coastal Areas Programme (HAVKYST), provides funding for research on long-term effects of discharges to the sea from petroleum-related activities.
ProofNy, et delprogram under Havet og kysten, er rettet mot forskning på mulige langtidsvirkninger i sjø som følge av petroleumsvirksomheten.
It will also be important to make new discoveries in mature areas where established infrastructure is still in place.
Samtidig er det viktig at det gjøres nye funn i modne områder mens det fortsatt er infrastruktur på plass.
Effective use of existing infrastructure makes it more likely that socially profitable resources will be produced.
Effektiv bruk av eksisterende infrastruktur øker sannsynligheten for at samfunnsøkonomisk lønnsomme ressurser blir hentet opp fra bakken.
Undiscovered resources per sea area
Uoppdagede ressurser fordelt på område
The Storting (Norwegian parliament) has opened most of the North Sea, the Norwegian Sea and the Barents Sea South (including Southeast) for petroleum activities.
På norsk kontinentalsokkel har Stortinget åpnet størstedelen av Nordsjøen, Norskehavet og Barentshavet sør (inkludert sørøst) for petroleumsaktivitet.
The Norwegian Petroleum Directorate has estimated the undiscovered resources on the Norwegian shelf at approximately 2.9 billion standard cubic metres (Sm3) of recoverable oil equivalents.
Estimatene fra Oljedirektoratet for uoppdagede ressurser på norsk sokkelen er på om lag 2,9 milliarder standard kubikkmeter (Sm3) utvinnbare oljeekvivalenter.
This corresponds to around 39% of all the remaining resources on the shelf.
Dette innebærer at om lag 39 prosent av de totale gjenværende ressursene på norsk sokkel er ennå ikke oppdaget.
Around 39% of all remaining resources on the shelf are still undiscovered
Om lag 39 prosent av de totale gjenværende ressursene på norsk sokkel er ennå ikke oppdaget
Undiscovered resources are split as follows between the different sea areas: 24% in the North Sea, 27% in the Norwegian Sea and 49% in the Barents Sea.
Fordelingen av de uoppdagede ressursene mellom de ulike havområdene er om lag 24 prosent i Nordsjøen, 27 prosent i Norskehavet og 49 prosent i Barentshavet.
Undiscovered resources by area
Uoppdagede ressurser per havområde
Updated: 21.02.2017
Oppdatert: 21.02.2017
Download as image (PNG)
Last ned som bilde (PNG)
Source: Norwegian Petroleum Directorate
Kilde: Oljedirektoratet
Resource growth from new discoveries
Ressurstilvekst fra funn
Both large and small exploration companies have contributed to the strong resource growth in the last few years.
Både store og små leteselskaper har bidratt til betydelig ressurstilvekst de siste årene.
Resource growth was particularly strong in 2010 due to the Johan Sverdrup discovery.
Ressurstilveksten i 2010 var spesielt høy på grunn av funnet av Johan Sverdrup.
This is the largest discovery in recent times and the fifth largest ever made on the Norwegian continental shelf.
Johan Sverdrup er det største funnet i nyere tid og det femte største oljefunnet noen sinne på norsk sokkel.
In 2016, 36 exploration wells were spudded on the Norwegian continental shelf.
I 2016 ble det påbegynt 36 letebrønner på norsk sokkel.
These are fewer than in previous years, mainly due to a lower oil price and cost cuts.
Dette er færre enn i foregående år og skyldes i hovedsak lavere oljepris og kostnadskutt.
A record was reached in 2009, when 65 exploration wells were spudded after a period of low activity up to 2006.
Rekorden ble satt i 2009 da det etter en periode med lav leteaktivitet i årene frem til 2006, ble påbegynt 65 letebrønner.
It is expected that exploration activity will continue to decline somewhat in 2017 due to the current low oil price, and subsequently increase again in 2018/2019.
Det er ventet at leteaktiviteten vil fortsette å gå noe ned i 2017 som følge av dagens lave oljepris, for deretter å ta seg opp igjen i 2018/2019.
There are two types of exploration wells: wildcat and appraisal wells.
I letefasen skilles det mellom to typer letebrønner; undersøkelses- og avgrensningsbrønner.
Wildcat wells are drilled to explore whether there are hydrocarbon deposits under the seabed.
Undersøkelsesbrønner bores for å se hvorvidt det finnes hydrokarboner under havbunnen.
When a discovery has been made, appraisal wells may be drilled to obtain more data about the extent and size of the discovery.
Når det gjøres funn, bores det ofte avgrensningsbrønner for å innhente mer informasjon om blant annet størrelsen på funnet.
Of the 36 exploration wells spudded in 2016, 28 were wildcat wells and eight were appraisal wells.
Av de 36 påbegynte letebrønnene, var 28 undersøkelsesbrønner og åtte avgrensningsbrønner.
Exploration wells spudded on the Norwegian continental shelf, 1970-2016
Påbegynte letebrønner på den norske kontinentalsokkelen, 1970-2016
Print illustration Download data Exploration wells spudded on the Norwegian continental shelf, 1970-2016 Download PDF Download as image (PNG)
Skriv ut figur Last ned grunnlag Påbegynte letebrønner på den norske kontinentalsokkelen, 1970-2016 Last ned PDF Last ned som bilde (PNG)
In 2016, 18 new discoveries were made, 14 of them in the North Sea, two in the Norwegian Sea, and two in the Barents Sea.
Det ble gjort 18 nye funn i 2016, hvorav 14 i Nordsjøen, to i Norskehavet og to i Barentshavet.
The resource growth from these discoveries was in the order of 18-44 million Sm3 oil/condensate and 12-33 billion Sm3 recoverable gas.
Ressurstilveksten fra funnene var i størrelsesorden 18-44 millioner standard kubikkmeter olje/kondensat og 12-33 milliarder standard kubikkmeter utvinnbar gass.
This means that the overall resource growth from these discoveries was about 57 million Sm3 oil equivalents.
Sm3 oljeekvivalenter.
Most of the new discoveries are small and near existing or planned infrastructure, and the estimates are very uncertain at this stage.
De fleste funnene er små og i nærheten av eksisterende eller planlagt infrastruktur, og ressursestimatene er foreløpig svært usikre.
Gross resource growth and number of wildcats (completed), 1990-2016
Brutto ressurstilvekst og antall undersøkelsesbrønner (avsluttet), 1990-2016
Print illustration Download data Gross resource growth and number of wildcats (completed), 1990-2016 Download PDF Download as image (PNG)
Skriv ut figur Last ned grunnlag Brutto ressurstilvekst og antall undersøkelsesbrønner (avsluttet), 1990-2016 Last ned PDF Last ned som bilde (PNG)
Accumulated resources on the Norwegian continental shelf, 1966-2016
Ressurstilveksten på norsk sokkel, 1966-2016
Source: The Norwegian Petroleum Directorate
Kilde: Oljedirektoratet
These numbers show that the success rate per wildcat well is more than 50%, which is high by international standards.
Dette innebærer en funnsuksess på over 50 prosent, noe som er høyt i internasjonal sammenheng.
Diversity and competition on the shelf
Mangfold og konkurranse blant leteselskaper
Exploration costs in production licences according to the size, and number of companies, 2000-2016
Lisensrelaterte letekostnader etter størrelsen på selskapene og antall selskap, 2000-2016
Updated: 13.03.2017
Oppdatert: 13.03.2017
Print illustration Download data Exploration costs in production licences according to the size, and number of companies, 2000-2016 Download PDF Download as image (PNG)
Skriv ut figur Last ned grunnlag Lisensrelaterte letekostnader etter størrelsen på selskapene og antall selskap, 2000-2016 Last ned PDF Last ned som bilde (PNG)
What is the reimbursement system for exploration costs?
Hva er leterefusjonsordningen?
The reimbursement system was introduced in 2005 to reduce the entry barriers for new actors and encourage economically viable exploration activity.
Leterefusjonsordningen ble innført i 2005 for å redusere inngangsbarrierer for nye aktører og for å legge til rette for samfunnsøkonomisk lønnsom leting.