natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It is only the urban settlements Oslo, Bergen, Stavanger/Sandnes and Trondheim which have more than 100 000 residents.
Det er bare tettstedene Oslo, Bergen, Stavanger/Sandnes og Trondheim som har mer enn 100 000 bosatte.
Numbers show that in these urban settlements there where about 1 320 000 people, which together sums up to 29 per cent of Norway´s population.
Tallene viser at det i disse fire tettstedene bodde om lag 1 320 000 personer, som til sammen utgjorde 29 prosent av landets befolkning.
From 2002 to 2003, the number of residents in these four urban settlements increased by about 17 000, with a variation from 0.9 to 1.3 per cent, or almost half of the population growth for the total population.
Fra 2002 til 2003 økte antall bosatte i disse fire tettstedene med om lag 17 000 personer, med en variasjon fra 0,9 til 1,3 prosent, eller nær halvparten av befolkningsveksten i landet som helhet.
The increase in the total population was 0.6 per cent, while the growth in area of urban settlements was 1.4 per cent.
Befolkningsøkningen på landsbasis var på 0,6 prosent i samme tidsrom, mens veksten i tettstedsarealet var på 1,4 prosent.
However, it is the smallest urban settlements, with a population of 200 to 499 inhabitants that grew the most, with an increase in population of 3.3 per cent.
Det var imidlertid de minste tettstedene med mellom 200 og 499 innbyggere som økte mest med 3,3 prosent økning i tettstedsbefolkningen.
Urban settlements with more than 20 000 inhabitants.
Tettsteder med mer enn 20 000 innbyggere.
Only 208 of Norway´s 932 urban settlements have 2 000 residents or more per 1.rst of January 2003.
Kun 208 av landets 932 tettsteder hadde 2 000 eller flere bosatte per 1. januar 2003.
These urban settlements had 86 per cent of the urban settlements population and 75 per cent of the total urban settlements area.
Disse tettstedene hadde imidlertid 86 prosent av tettstedsbefolkningen og 75 prosent av det totale tettstedsarealet.
In addition, it has come one new urban settlement that has existed before and four previous urban settlements have merged together with neighboring urban settlements.
I tillegg er det kommet til ett nytt tettsted som har eksistert før, og fire tidligere tettsteder har vokst sammen med andre tettsteder.
We demand more space
Vi krever mer plass
The area of urban settlements as of 1.rst of January 2003 amounted to a total of 2 225 km2.
Tettstedsarealet utgjorde for hele landet per 1. januar 2003 i alt 2 225 km2.
The changes are however so small and the time period relatively short that the numbers must be used with caution.
Endringene er imidlertid så små og tidsperioden såpass kort at tallene må brukes med varsomhet.
Finnmark county lost population in urban settlements
Finnmark mister folk i tettsteder
This decrease was however only 0.2 per cent, which is less than in the period 2000-2002.
Nedgangen var imidlertid kun på 0,2 prosent, noe som er mindre enn i perioden 2000-2002.
The municipality map (see figure) shows that most of the municipalities had small changes in share of population within urban settlements.
Kommunekartet (se figur) viser at de fleste kommuner hadde små endringer i andel av befolkning som bor i tettsteder.
Here new, expanded or gone urban settlements, and change in accuracy of georeferencing of population, has made great changes.
Her har nye, utvidede og utgåtte tettsteder, samt endring i stedfesting av befolkning, gitt store endringer.
Such changes are natural, and for smaller urban settlements one has to watch changes over a longer period of time.
Slike endringer er naturlige, og for mindre kommuner må en derfor se på endringer over et lenger tidsrom.
Improved quality of the statistics
Bedre kvalitet på statistikken
The urban settlement statistics are since 1999 based on results of linkages between the National population Register (DSF) and the Official Register for Buildings, Addresses and Ground-properties (GAB).
Tettstedsstatistikken er fra og med 1999 basert på resultat av koblinger mellom Det sentrale folkeregister (DSF) og Grunneiendoms-, Adresse- og Bygningsregisteret (GAB).
With the use of numerical addresses, address/building coordinates and a geographic information system (GIS), buildings and associated population are grouped into urban settlements.
Ved hjelp av numeriske adresser, adresse-/bygningskoordinater og et geografisk informasjonssystem (GIS), blir bygninger og tilhørende befolkning gruppert sammen til tettsteder.
The quality of the statistics will depend at any given time on the completeness and accuracy of the location data in the registers.
Kvaliteten på statistikken vil til enhver tid være avhengig av hvor fullstendig og nøyaktig stedfestingen i registrene er.
"03 Oslo","01 New detached houses","2008","Percentage change from previous year",..
"03 Oslo";"01 Nye eneboliger";"2008";"Endring i prosent fra foregående år";..
"03 Oslo","01 New detached houses","2008","Price ratio of new detached houses in per cent of used ones and vice versa",..
"03 Oslo";"01 Nye eneboliger";"2008";"Nypris i prosent av bruktpris og bruktpris i prosent av nypris";..
"20 Finnmark - Finnmárku","01 New detached houses","2006","Percentage change from previous year",..
"20 Finnmark - Finnmárku";"01 Nye eneboliger";"2006";"Endring i prosent fra foregående år";..
"20 Finnmark - Finnmárku","01 New detached houses","2006","Price ratio of new detached houses in per cent of used ones and vice versa",..
"20 Finnmark - Finnmárku";"01 Nye eneboliger";"2006";"Nypris i prosent av bruktpris og bruktpris i prosent av nypris";..
417 891 buildings for holiday purposes were registered in Norway in January 2008.
Det er til sammen registrert 417 891 bygninger til fritidsformål i Norge per januar 2008.
Oppland has the highest number of holiday houses, followed by Buskerud.
Oppland er det fylket som har flest hytter og sommerhus, mens Buskerud kommer på andreplass.
Of the 417 891 holiday houses, 388 938 are cabins and summer houses, while 28 953 are detached houses and farmhouses used as holiday houses.
Av de totalt 417 891 bygningene, er 388 938 hytter og sommerhus, mens 28 953 er helårsboliger og våningshus som blir benyttet som fritidsbolig.
There are 44 420 holiday houses in Oppland, while Buskerud has 42 407.
Oppland har i alt 44 420 fritidsbygninger, mens Buskerud har 42 407.
A single dwelling in row houses and in semi-detached houses is recorded as one building.
Den enkelte boligenhet i rekkehus og vertikaldelte tomannsboliger registreres som én bygning.
Municipalities clean their registers at frequent intervals to improve quality.
Flere kommuner foretar jevnlig opprydninger for å bedre kvaliteten i GAB.
In addition, incorrectly classified buildings are assigned their correct building type code.
Antallet registrerte bygninger i kommunene kan også endre seg fra år til år på grunn av dette oppryddingsarbeidet.
Conversion to new property register
Konvertering til nytt eiendomsregister
As of 5 November 2007 the municipalities will be transferred in groups from the Ground Parcel, Address and Building Register (GAB) to the new property register, Matrikkelen.
Fra og med 5. november 2007 blir kommunene overført puljevis fra Grunneiendoms-, adresse- og bygningsregisteret (GAB) til det nye eiendomsregisteret, Matrikkelen.
All municipalities will be transferred by the end of February 2009.
Etter planen skal alle kommuner være overført i løpet av februar 2009.
In connection with the conversion the municipalities have conducted several quality tests.
I forkant av konverteringen har kommunene gjennomgått ulike kvalitetskontroller.
This may have resulted in extra improvements in some municipalities.
Dette kan ha medført ekstra oppryddinger i enkelte kommuner.
Construction, housing and property
Bygg, bolig og eiendom
bygganloms, Construction turnover, turnover by industry (for example demolition, heating, ventilation and sanitation, road building)Construction , Construction, housing and property
bygganloms, Omsetning i bygge- og anleggsvirksomhet, omsetning etter næring (for eksempel riving, VVS-arbeid, veibygging)Bygg og anlegg, Bygg, bolig og eiendom
Construction turnover, 4th period 2001
Omsetning i bygge- og anleggsvirksomhet, 4. termin 2001
Turnover growth in construction industry
Oppgang for bygge- og anleggsnæringen
Establishments in the renting of construction or demolition equipment with operator group grew by 18.0 per cent in the same period.
For næringshovedgruppen utleie av bygge- og anleggsmaskiner med personell økte omsetningen med 18,0 prosent i denne perioden.
All turnovers in this connection exclude VAT.
All omsetning i denne sammenheng er eksklusiv merverdiavgift.
Building installation increased by 18 per cent
Bygginstallasjon økte med 18 prosent
Establishments in the building installation increased by 18.2 per cent during this period.
Bedrifter i næringshovedgruppen bygginstallasjon hadde størst vekst med 18,2 prosent.
Fastest growth in Sør-Trøndelag
Størst vekst i Nord-Trøndelag
The turnover of construction companies in Nord-Trøndelag went up by 18.7 per cent or NOK 77 million in the 4t h period 2001 compared with the 4t h period 2000.
Omsetning for bedrifter i bygge- og anleggsbransjen i Nord-Trøndelag økte med 18,7 prosent eller 77 millioner kroner i 4. termin 2001 sammenlignet med 4. termin 2000.
Tourism satellite accounts
Satellittregnskap for turisme
Further increase in tourism consumption
Turistkonsumet på vei opp igjen
National accounts and business cycles;Transport and tourism
Nasjonalregnskap og konjunkturer;Transport og reiseliv
turismesat, Tourism satellite accounts, tourism consumption, tourism by activity (for example hotels and restaurants, travel agencies, car rental), foreign tourists, Norwegian tourists, business trips, travel agency services, employees, gross investments, gross productTourism , National accounts , Transport and tourism, National accounts and business cycles
turismesat, Satellittregnskap for turisme, turistkonsum, reiselivsnæringer (for eksempel hotell- og restaurantvirksomhet, reisebyråer, bilutleie), utenlandske turister, norske turister, forretningsreiser, reiselivstjenester, sysselsatte, bruttoinvesteringer, bruttoproduktNasjonalregnskap, Reiseliv, Nasjonalregnskap og konjunkturer, Transport og reiseliv
The tourism satellite accounts include figures on tourists' expenditures in Norway, as well as the scope of the tourism industries in terms of output and employment.
Satellittregnskapet for turisme viser tall for turistenes forbruk i Norge og for produksjon og sysselsetting i reiselivsnæringene.
The years 2007-2011 were marked by extraordinary events that affected people's ability and desire to travel.
Årene 2007-2011 var preget av ekstraordinære hendelser som påvirket folks reiselyst og -evne både i positiv og negativ retning.
Overall, the tourists' consumption was stable.
Samlet sett var likevel turistenes forbruk stabilt i perioden.
Tourists spent almost NOK 130 billion in Norway in 2011.
De brukte nærmere 130 milliarder kroner i Norge i 2011.
This was a good 2 per cent more than in 2007 when measured in volume.
Dette er vel 2 prosent mer enn i 2007 målt i volum.
Tourism satellite accountsPublished 29 October 2014
Satellittregnskap for turismePublisert 29. oktober 2014
Total tourism consumption in Norway.
Samlet turistkonsum i Norge.
Non-residents' share of total tourism consumption in Norway.
Utlendingers turistkonsum som andel av samlet turistkonsum i Norge.
Annual volume change in total tourism consumption.
Volumvekst i samlet turistkonsum.
Resident households' tourism consumption in Norway as share of households' final consumption expenditure.
Norske husholdningers turistkonsum i Norge som andel av husholdningenes konsum i alt.
Value added in the tourism industries as share of GDP Mainland Norway.
Bruttoprodukt i reiselivsnæringene som andel av BNP i Fastlands-Norge.
Annual volume change in value added in the tourism industries.
Volumvekst i bruttoprodukt i reiselivsnæringene.
Employment in the tourism industries' share of total employment in Mainland Norway.
Sysselsatte i reiselivsnæringene som andel av samlet sysselsetting i Fastlands-Norge.
Man year, full time equivalents, employees and self-employed.
Årsverk, heltidsekvivalenter, for lønnstakere og selvstendige.
From 2007 to 2009, total tourism consumption fell by 3.6 per cent in volume.
Fra 2007 til 2009 falt samlet turistkonsum 3,6 prosent målt i volum.
This must be viewed in conjunction with the financial crisis in 2008.
Denne nedgangen må ses i sammenheng med finanskrisen i 2008.
The reduction in tourism consumption among Norwegian business travellers and foreign tourists pulled the results down the most.
Det var redusert turistkonsum blant norske forretningsreisende og utenlandske turister som trakk resultatet mest ned.
After 2009, the tourism consumption increased again.
Etter 2009 økte igjen turistkonsumet.
This was 2.2 per cent higher than five years earlier when adjusted for changed prices over the period.
Det var 2,2 prosent høyere enn fem år tidligere når man korrigerer for prisvekst i perioden.
In other words, the level was quite stable despite the financial crisis and turbulent times.
Nivået var med andre ord ganske stabilt til tross for finanskrisen og urolige tider.
This is illustrated in figure 1.
Dette er illustrert i figur 1.
Norwegians' wanderlust still strong
Nordmenns reiselyst fremdeles sterk
The Norwegian households were, to a greater degree than in previous years, tourists in their own country after the international financial crisis in 2008.
De norske husholdningene var i større grad turister i eget land etter at den internasjonale finanskrisen slo inn i 2008.
Their consumption of goods and services whilst on holiday within the country was relatively good despite their tourism consumption in Norway falling by nearly 2 per cent in volume from 2008 to 2009.
Deres konsum av varer og tjenester i løpet av norgesferien var forholdsvis godt selv om deres turistkonsum i Norge gikk ned nærmere 2 prosent i volum fra 2008 til 2009.
They allowed themselves cultural experiences, pleasure activities and some restaurant meals.
De unnet seg kulturelle opplevelser, fornøyelser og noen restaurantmåltider.
The cuts in expenses were mainly on transport services to and from abroad, as well as package tours.
Det ble kuttet mest i transport til og fra utlandet samt i pakketurer.
The financial crisis had few negative consequences for the Norwegian households, and their tourism consumption in Norway rose again after the decline in 2009.
Finanskrisen fikk få negative konsekvenser for de norske husholdningene, og deres turistkonsum i Norge økte igjen etter nedgangen i 2009.
Simultaneously, their tourism consumption in Norway on services that took them abroad on holiday also increased.
Samtidig økte også deres turistkonsum i Norge på tjenester som tok dem til utlandet på ferie.
For the period 2007-2011, the household tourism consumption in Norway grew by 5 per cent in volume.
For perioden 2007-2011 vokste husholdningenes turistkonsum i Norge med 5 prosent i volum.
The foreign tourists returned strongly in 2010 and 2011 after a couple of weak years following the financial crisis.
De utenlandske turistene kom sterkt tilbake i 2010 og 2011 etter et par dårligere år etter finanskrisen.
The business travellers, however, did not reach the same level as before the financial crisis.
De forretningsreisende har derimot ikke kommet opp på samme nivå som før finanskrisen.
Here there was a decline of nearly 7 per cent in volume from 2007 to 2011.
Her er nedgangen på nærmere 7 prosent i volum fra 2007 til 2011.
Costs were cut and restructured, and less was spent on conferences and transport.
Utgiftene er kuttet og omstrukturert, og det brukes mindre på konferanser og transport.
In other words, the desire and ability to travel varied throughout the period 2007-2011 and was affected by various factors: economic prosperity followed by tougher times after 2008; a strengthened currency; the ash cloud that halted all air travel in 2010; terror and war in 2011; and a lot of positive attention for Norway as a destination worth visiting from the national and international media.
Reiselysten og -muligheten varierte med andre ord gjennom perioden 2007-2011 og ble påvirket av flere aspekter i løpet av denne tiden - først økonomisk gode tider etterfulgt av magrere tider fra 2008, deretter styrket krone, askeskyen som lammet flytrafikken i 2010, terror og krig i 2011, samt mye positiv oppmerksomhet for Norge som besøkelsesverdig reisemål i nasjonale og internasjonale medier.
The various tourist types responded differently and were affected differently by the events of the period.
De ulike turisttypene responderte ulikt til og var ulikt påvirket av hendelsene i perioden.
The tourism industries increased in scope
Reiselivsnæringene økte i omfang
A comparison of all industries in Mainland Norway shows that the output in the tourism industries increased by more than the overall output.
Sammenlignet med alle næringene i Fastlands-Norge, økte produksjonsverdien i reiselivsnæringene mer enn produksjonsverdien ellers.
Their share of total output in 2011 amounted to 6 per cent; up from 5.6 per cent in 2007.
Deres andel av samlet produksjon utgjorde i 2011 6 prosent, mot 5,6 prosent i 2007.
Employment measured in full-time equivalents grew by 4.7 per cent from 2007 to 2011.
Sysselsettingen målt i årsverk hadde en vekst på 4,7 prosent fra 2007 til 2011.
The food serving services experienced the strongest growth.
Sterkest var den innenfor serveringsvirksomhetene.
More than half of the increase in employment was in this industry.
Over halvparten av alle nye årsverk var i denne næringen.
Compared to the employment in Mainland Norway in total, the situation was largely unchanged.
Sammenlignet med sysselsettingen i Fastlands-Norge var situasjonen tilnærmet uendret.
Tourists want cities, mountains and fjords
Turistene vil til storby, fjell og fjord - og gjerne i nord
Regional tourism consumption figures are not computed for the current set of accounts.
Turistkonsumet er i denne omgang ikke beregnet på fylkesnivå.
This has been done previously, and most recently for the reference year 2007.
Sist det ble publisert et fylkesfordelt satellittregnskap for turisme, var for 2007.
Since tourism products are mainly services produced by the tourism industries, and these services are produced, delivered and consumed at the same time and place, the computed figures for the supply side provide a good picture of the regional tourism consumption.
Siden reiselivsproduktene som regel er tjenester produsert i reiselivsnæringene, og disse tjenestene produseres, leveres og konsumeres på samme tid og sted, gir de beregnede tallene for tilbudssiden et godt bilde av turistkonsumet fordelt på region.
Half of the employed people in the tourism industries in 2011 worked in Oslo, Akershus, Rogaland and Hordaland, see figure 3.
Halvparten av de sysselsatte personene i reiselivsnæringene arbeidet i 2011 i Oslo, Akershus, Rogaland og Hordaland, som vist i figur 3.
An even higher share of the output in the tourism industries came from these four counties.
En enda høyere andel av produksjonen i reiselivsnæringene kommer fra de fire fylkene med flest reiselivssysselsatte.
Nearly NOK 6 out of NOK 10 was produced here.
Nærmere 6 av 10 kroner ble produsert her.
In Oslo, nearly 8 per cent of all people employed worked in the tourism industries.
I Oslo arbeidet nærmere 8 prosent av alle sysselsatte personer i reiselivsnæringene.
Other counties where this share was high were Hordaland, Sogn og Fjordane, Oppland, Sør-Trøndelag and the three northernmost counties.
Andre fylker hvor denne andelen var høy, er Hordaland, Sogn og Fjordane, Oppland, Sør-Trøndelag og de tre nordligste fylkene.
The importance of the tourism industries in terms of value added was high compared to the total value added in Oslo, Akershus, Rogaland and Hordaland.
Betydningen av reiselivsnæringene målt i bruttoprodukt er høyt sammenlignet med det totale bruttoproduktet i Oslo, Akershus, Rogaland og Hordaland.
However, as with the employment, the importance was also high in the northernmost counties despite the level here being lower.
Men som med sysselsettingen, er denne betydningen også høy i nord selv om omfanget er lavere her.
The shares were 5-6 per cent.
Andelene ligger på 5-6 prosent.
Tourism consumption revised by NOK 12 billion
Turistkonsumet revidert opp 12 milliarder kroner
In 2011, Statistics Norway published revised national accounts for the years 1970-2010.
I 2011 publiserte Statistisk sentralbyrå revidert nasjonalregnskap for årene 1970-2010.
The main reason for the revision was that the industrial classification standard that the economic statistics follow was updated.
Hovedårsaken for revisjonen var at næringsstandarden som de økonomiske statistikkene følger, ble endret.
At the same time, new information was incorporated.
Samtidig ble ny informasjon innarbeidet.
A revision of and new guidelines for the national accounts also entails a revision of the tourism satellite accounts.
En revisjon av, og nye retningslinjer i, nasjonalregnskapet medfører også revisjon av satellittregnskapet for turisme.
In addition to the changes in the standard industrial classification, in 2008 the international guidelines for tourism statistics and tourism satellite accounts were also updated.
I tillegg til næringsstandardendringen ble de internasjonale retningslinjene for turismestatistikk og satellittregnskap for turisme endret i 2008.
The changes are largely incorporated into the results that are published here.
Disse endringene er i stor grad innarbeidet i regnskapet som her publiseres.
The tourism satellite accounts are only revised back to 2007.
Satellittregnskapet for turisme er bare revidert tilbake til 2007.
In order to help users compare the time series beyond the break, two versions with final results for the reference year 2007 have been compiled, with figures from both before and after the main revision in 2011.
For å hjelpe brukerne med å sammenligne tidsserier over bruddet er det laget en overlappende årgang med endelige resultater for 2007 med tall både før og etter hovedrevisjonen 2011.
Tourism consumption is revised up by nearly 12 per cent to NOK 115.5 billion in 2007.
Turistkonsumet er revidert opp nærmere 12 prosent til 115,5 milliarder kroner i 2007.
The biggest revision is for Norwegian households' tourism consumption, which increased from NOK 51.2 billion to NOK 63 billion.
Den største endringen er for norske husholdningers turistkonsum, som økte fra 51,2 milliarder kroner til 63 milliarder kroner.
For all three tourist types, there are changes in the composition of the goods and services consumed.
For alle tre turisttypene er det endringer i sammensettingen av varer og tjenester konsumert.
The main reasons for the changes are:
Hovedårsakene til denne oppjusteringen er:
All tourism-related consumption is included and not just the additional consumption as previously.
Alt turismerelatert konsum er inkludert og ikke bare merkonsumet , som tidligere.
This constitutes a revision of over NOK 8 billion.
Dette utgjør en revisjon på vel 8 milliarder kroner.
Travel agency services were previously paid by the providers of the services intermediated in the form of commissions.
Reisebyråtjenester ble tidligere betalt av leverandørene av tjenestene formidlet i form av provisjoner.
This was intermediate consumption for these entities and not part of the tourism consumption.
Dette var da produktinnsats for disse foretakene og ikke en del av turistkonsumet.
Nowadays, it is usually the person who will use the service intermediated who pays for the travel agency services in the form of fees.
Nå er det som regel den som skal benytte seg av tjenesten som er formidlet som betaler for reisebyråtjenestene i form av gebyrer.
This is part of tourism consumption and constitutes more than NOK 2 billion.
Dette inngår i turistkonsumet og utgjør over 2 milliarder kroner.
The level and classification in the national accounts have been revised for international transport services.
Internasjonale transporttjenester er blitt revidert både i nivå og i plassering i nasjonalregnskapet.
The composition of the tourism industries has been changed due to the change in the industrial classification standard.
Sammensettingen av reiselivsnæringene er blitt endret som følge av endringen av næringsstandarden.