natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(q1=kg, q2=none) Dried mushrooms and truffles, whole, cut, sliced, broken or in powder, but not further prepared
(m1=kg, m2=nei) Sopper og trøfler, tørkede, også oppdelte, pulveriserte el knuste, ikke videre tilberedte
(q1=kg, q2=none) Dried mushrooms of the genus Agaricus, whole, cut, sliced, broken or in powder, but not further prepared
(m1=kg, m2=nei) Sopper av slekten Agaricus (sjampinjonger), tørkede, hele, oppdelte, pulveriserte el knuste, ikke videre tilberedte
(q1=kg, q2=none) Dried wood ears Auricularia spp., whole, cut, sliced, broken or in powder, but not further prepared
(m1=kg, m2=nei) Skrukkøre, tørkede, hele, oppdelte, pulveriserte el knuste, ikke videre tilberedte
(q1=kg, q2=none) Dried jelly fungi Tremella spp., whole, cut, sliced, broken or in powder, but not further prepared
(m1=kg, m2=nei) Gelesopp, tørkede, hele, oppdelte, pulveriserte el knuste, ikke videre tilberedte
(q1=kg, q2=none) Dried, shelled peas 'pisum sativum', whether or not skinned or split
(m1=kg, m2=nei) Erter av arten Pisum sativum, tørkede, avskallede, også skrelte eller splittede
(q1=kg, q2=none) Dried, shelled chickpeas, whether or not skinned or split
(m1=kg, m2=nei) Bukkeerter, tørkede, avskallede, også skrelte eller splittede
(q1=kg, q2=none) Dried, shelled small red Adzuki beans Phaseolus or Vigna angularis, whether or not skinned or split
(m1=kg, m2=nei) Små røde (Adzuki) bønner (Phaseolus eller Vigna angularis), tørkede, avskallede, også skrelte eller splittede
(q1=kg, q2=none) Dried, shelled kidney beans Phaseolus vulgaris, whether or not skinned or split
(m1=kg, m2=nei) Hagebønner (Phaseolus vulgaris), tørkede, avskallede, også skrelte eller splittede
(q1=kg,q2=none) Dried, shelled bambara beans Vigna subterranea or Voandzeia subterranea, whether or not skinned or split
(m1=kg,m2=nei) Bambarajordnøtter (Vigna subterranea eller Voandzeia subterranea), tørkede, avskallede, også skrelte eller splittede
(q1=kg,q2=none) Dried, shelled cow peas Vigna unguiculata, whether or not skinned or split
(m1=kg,m2=nei) Vignabønner (Vigna unguiculata), tørkede, avskallede, også skrelte eller splittede
(q1=kg, q2=none) Dried, shelled broad beans and horse beans, whether or not skinned or split
(m1=kg, m2=nei) Bønnevikker og hestebønner, også skrelte eller splittede
(q1=kg,q2=none) Dried, shelled pigeon peas Cajanus cajan, whether or not skinned or split
(m1=kg,m2=nei) Cajanbønner (Cajanus cajan), tørkede, avskallede, også skrelte eller splittede
(q1=kg, q2=none) Dried, shelled leguminous vegetables, whether or not skinned or split (excl. peas, chickpeas, beans, lentils, broad beans and horse beans)
(m1=kg, m2=nei) Belgfrukter, unnt erter, bønner og linser, tørkede, avskallede, også skrelte eller splittede
(q1=kg, q2=none) Fresh or dried manioc 'cassava', whether or not sliced or in the form of pellets
(m1=kg, m2=nei) Maniokarot (kassava), friske el tørkede, også oppdelte, eller som pelleter
(q1=kg, q2=none) Sweet potatoes, fresh or dried, whether or not sliced or in the form of pellets
(m1=kg, m2=nei) Søtpoteter, friske el tørkede, hele el oppdelte, eller som pelleter
(q1=kg,q2=none) Yams Dioscorea spp., fresh, chilled, frozen or dried, whether or not sliced or in the form of pellets
(m1=kg,m2=nei) Jamsrøtter (Dioscorea spp.), friske, kjølte, fryste el tørkede, også oppdelte eller i form av pelleter
(q1=kg,q2=none) Taro Colocasia spp., fresh, chilled, frozen or dried, whether or not sliced or in the form of pellets
(m1=kg,m2=nei) Taroer (Colocasia spp.), friske, kjølte, fryste el tørkede, også oppdelte eller i form av pelleter
(q1=kg,q2=none) Yautia Xanthosoma spp., fresh, chilled, frozen or dried, whether or not sliced or in the form of pellets
(m1=kg,m2=nei) Yautia (Xanthosoma spp.), friske, kjølte, fryste el tørkede, også oppdelte eller i form av pelleter
(q1=kg, q2=none) Roots and tubers of arrowroot, salep, Jerusalem artichokes and similar roots and tubers with high starch or inulin content, fresh, chilled, frozen or
(m1=kg, m2=nei) Arrowrot o.l. røtter med høyt stivelsesinnhold, friske el tørkede, også oppdelte eller i form av pelleter
More than 4.1 million buildings
Mer enn 4,1 millioner bygninger
The statistics include buildings that are demolished, burnt down or otherwise non-existent, where these are not reported to the authorities.
Statistikken inneholder bygninger som er revet, brent eller utgått på annen måte, dersom dette ikke er meldt til kommunen.
The building stock increased by more than 28 000 buildings in 2015.
Bygningsmassen økte netto med nær 28 000 bygninger i 2015.
The number of buildings in Norway has now passed 4.1 million.
Antall bygninger i landet har passert 4,1 millioner.
Building stock by type of buildingPublished 24 February 2016
Eksisterende bygningsmasse, etter bygningstypePublisert 24. februar 2016
The grid statistics for buildings should be used in combination with e.g. number or dwellings or residents .
Dette kan igjen føre til at bygninger som året før var feilklassifisert, kan ha fått tildelt sin riktige bygningstype, eller at antallet registrerte bygninger i kommunene endres.
This will give a better indication on which parts of the country that is more in use.
Tallene for enkelte kommuner og fylker kan derfor være ikke-sammenlignbare med tidligere publiserte tall.
Statistics on grids may be downloaded from the Geodata webpage (in Norwegian only), or shown in Statistics Norway's geoportal (in Norwegian only).
Her finner du tall for tidligere år, samt fordeling etter bygningstype og etter regionale inndelinger.
Environmental expenditure in oil and gas, manufacturing, mining and electricity supply
Miljøvernutgifter i olje og gass, industri, bergverk og kraftforsyning
Lower environmental expenditure in 2009
Mindre til miljøvern i 2009
Nature and the environment;Energy and manufacturing
Natur og miljø;Energi og industri
miljokostind, Environmental expenditure in oil and gas, manufacturing, mining and electricity supply, environmental investments, environmental expenditure, waste, sewer, air pollution, climate, biodiversity, soil pollution, ground waterEnvironmental accounts, Manufacturing, mining and quarrying , Nature and the environment, Energy and manufacturing
miljokostind, Miljøvernutgifter i olje og gass, industri, bergverk og kraftforsyning, miljøverninvesteringer, miljøvernutgifter, avfall, avløp, luftforurensing, klima, biologisk mangfold, jordforurensning, grunnvannIndustri og bergverksdrift, Miljøregnskap, Natur og miljø, Energi og industri
Environmental expenditures 2009 by environmental domain.
Miljøvernutgifter 2009 per miljøvernområde.
Million NOK and changes in percentages from 2008
Millioner kroner og prosent endring fra 2008
Increased room prices
Lavere kapasitetsutnytting for rom
Women travel abroad on holiday
Kvinner reiser utenlands på ferie
Transport and tourism;Culture and recreation
Transport og reiseliv;Kultur og fritid
Norwegian women accounted for 56 per cent of all holiday trips to destinations abroad in 2004.
Norske kvinner reiste på 56 prosent av alle ferieturene til utlandet i 2004.
The total number of outbound holiday trips was 2.9 million, an increase of almost 13 per cent compared with the 2003 holiday year.
Antall lange ferieturer til utlandet var til sammen 2,9 millioner, en økning med nær 13 prosent fra ferieåret 2003.
The results for Travel survey for 2004, 2005 and 2006 are revised.
Resultatene for Ferieundersøkelsen for 2004, 2005 og 2006 er revidert.
Revised figures are put in the Statbank and in the attached tables for each year.
Nye tall er lagt inn i Statistikkbanken og i vedleggstabellene knyttet til hver årgang.
The articles are not revised.
Artiklene er derimot ikke endret.
The entire increase in the number of holiday trips took place among those going on an outbound holiday.
Antall innenlandsturer gikk noe ned, slik at all veksten i ferieturer skjedde for utenlandsturene.
Denmark was the second most popular country, followed by Sweden.
Danmark var det nest mest populære feriemålet, men vi reiste nesten like mye til Sverige.
The most popular destinations in Norway were Buskerud, Oppland and Hedmark counties, followed by western Norway (Hordaland, Sogn og Fjordane og Møre og Romsdal counties).
Nordmenns viktigste feriemål i Norge var regionen Buskerud, Oppland og Hedmark, deretter kom vestlandsfylkene Hordaland, Sogn og Fjordane og Møre og Romsdal.
On a typical outbound holiday trip, the majority travelled by plane and stayed in hotels.
En norgesferie besto som regel av bruk av eget kjøretøy og privat innkvartering.
People with the highest incomes, NOK 500 000 or more, went on most holiday trips.
Ikke overraskende er det personer med høyest husholdningsinntekt, fra 500 000 kr og oppover, som reiser mest på ferieturer.
Summer is popular
Sommeren er høysesong
Turnover in the construction industry was NOK 54 billion in the 1st period of 2015.
Bygge- og anleggsbedrifter omsatte for 54 milliarder kroner i 1. termin 2015.
Growth in construction turnover
Økt omsetning i bygg og anlegg
The turnover in the construction industry was NOK 54 billion in the 1st period of 2015.
Bygge- og anleggsbedrifter omsatte for 54 milliarder kroner i 1. termin 2015.
This corresponds to a growth of NOK 2.2 billion or 4.3 per cent compared to the same period in 2014.
Det er en vekst på 2,2 milliarder kroner, eller 4,3 prosent, sammenlignet med samme termin i 2014.
Statistics on turnover for the construction, by industrial groupings1Published 23 June 2015
Omsetningsstatistikk for bygge- og anleggsvirksomhet, etter næring1Publisert 23. juni 2015
Half of land is agricultural and forest
Halvparten av arealet er dyrka jord og skog
One in five uninhabited
Hver femte eiendom ubebodd
One in five buildings built before 1900
Hver femte bygning bygd før 1900
In total, 219 000 of these buildings were built before 1900 and are registered in the national register of old and protected buildings, SEFRAK .
I alt 219 000 bygninger på landbrukseiendommene inngår i det nasjonale SEFRAK-registeret , og er bygd før 1900.
The share of female owners increased
Kvinner i Rogaland eier minst
In addition, the statistics are based on data from several administrative registers.
Det nye datagrunnlaget har resultert i at antall eiendommer har endret seg noe.
Find detailed figures for Agricultural properties
Finn detaljerte tall fra Landbrukseiendommer
Slight decline in foreign direct investments
Mindre norsk kapital investert i utlandet
At the end of 2002, Norway's stock of foreign direct investment (FDI) amounted to NOK 474.4 billion, compared with NOK 481.3 billion in 2001.
Ved utgangen av 2002 utgjorde beholdningen av norsk direkte investert kapital i utlandet 474,4 milliarder kroner mot 481,3 milliarder i 2001.
Around 60 per cent of the total outward direct investment went to EU countries.
Nesten 60 prosent av investeringene er i gjort i EU-land.
Enterprises involved in oil and gas exploration, manufacturing, mining and quarrying accounted for 67 per cent of the investments.
Norske foretak innenfor næringsområdene utvinning av råolje og naturgass samt industri og bergverksdrift dominerte blant investorene, med en andel på over 67 prosent av de samlede investeringene.
From 2001 to 2002 there was an increase in investments in Germany, Finland, Sweden and Australia, among others.
Vi finner en økning i investeringer blant annet i Tyskland, Finland, Sverige og Australia fra 2001 til 2002.
The figures represent the book values of the enterprises, which can be very different from the market values.
Regnskapstallene representerer bokførte verdier i de utenlandske selskapene, som i noen tilfeller kan avvike vesentlig fra kjøpsverdi og markedsverdi.
Reduced price difference between new and used houses
Mindre prisforskjell mellom nye og brukte eneboliger
In 2006, the average price for a new detached house was 12.3 per cent higher than for a used house.
I 2006 måtte man i gjennomsnitt betale 12,3 prosent mer for en ny enebolig enn for en brukt.
In Oslo and Hordaland, the average price per square metre was higher for used detached houses than for new ones.
I Oslo og Hordaland var imidlertid gjennomsnittlig kvadratmeterpris høyere for brukte eneboliger enn for nye.
The smallest price differences were found in Troms, Rogaland and Akershus.
Kvadratmeterprisen var høyere for nye enn brukte eneboliger i alle fylker unntatt Oslo og Hordaland.
Oslo and Akershus most expensive
Dyrest i Oslo og Akershus
Oslo was followed by Akershus and Vestfold, with square metre prices of almost NOK 20 000.
På andre- og tredjeplass kommer Akershus og Vestfold - med oppunder 20 000 kroner kvadratmeteren.
Used detached houses were also most expensive in Oslo, at NOK 28 000 per square metre.
Brukte eneboliger var også dyrest i Oslo med drøyt 28 000 kroner per kvadratmeter.
No other county had an average square meter price above NOK 20 000.
Ingen andre fylker hadde en gjennomsnittspris over 20 000 kroner kvadratmeteren.
Bergen municipality had an average square meter price of NOK 21 841.
Av storbykommunene var Bergen på andreplass etter Oslo med en gjennomsnittlig kvadratmeterpris på 21 841 kroner.
There are few observations of new detached houses in Oslo, Stavanger, Bergen and Trondheim.
Dermed er tallene mer usikre ettersom enkeltobservasjoner kan gi store utslag.
In addition, there are large price differences within the largest cities.
Innad i byområdene er det også store regionale prisforskjeller.
Dwelling starts decreased
Nedgang for næringsbygg
Higher deficit for municipalities
Økt underskudd for kommunene
The county municipalities and City of Oslo saw their deficits increase by NOK 1.1 and 3.0 billion respectively, while the other municipalities can show a slight improvement.
Fylkeskommunene og Oslo kommune har hatt en økning i underskuddet på henholdsvis 1,1 og 3,0 milliarder kroner, mens de andre kommunene kan vise til en svak forbedring.
Expenditures grow faster than revenues
Utgiftsveksten sterkere enn inntektsveksten
Both revenues and expenditures increased in 1999.
Både inntektene og utgiftene har økt i 1999.
The increase in total local government revenues is mainly attributed to higher central government transfers.
Økningen i kommuneforvaltningens totale inntekter kan hovedsakelig tilskrives økte overføringer fra staten.
Transfers from central government increased by NOK 7 billion, and accounted for two-thirds of the growth in total revenues.
Overføringer fra staten økte med 7 milliarder kroner, og sto for to tredeler av veksten i totale inntekter.
Revenue and expenditure
Inntekter og utgifter, etter art.
Decreased local government deficit
Redusert underskudd i kommuneforvaltningen
Experiences from previous years show that this can be revised when final figures are published.
Utgiftsveksten skyldes en jevn økning både i overføringer til private og konsum.
Data sources and estimation
Kapitalutgifter gikk svakt ned.
The model gives estimates for the relation between each variable and the number of people.
Modellen estimerer en sammenheng for de kommunene som har rapportert regnskap mellom den enkelte statistikkvariabelen og folkemengden.
Establishments, enterprises and accounts;Energy and manufacturing
Virksomheter, foretak og regnskap;Energi og industri
USA, Sweden and France important owners
USA, Sverige og Frankrike viktige eiere
Foreign-controlled enterprises, especially from the USA, Sweden and France, had a large share of the value added in Norway in 2007.
Foretak kontrollert fra utlandet, spesielt fra USA, Sverige og Frankrike, sto for en stor andel av verdiskapingen i Norge i 2007.
Measured in number of enterprises and employees, Sweden was the largest owner.
Målt i antall foretak og antall sysselsatte var Sverige det største eierlandet.
Foreign-controlled enterprises within oil and gas extraction, wholesale and retail trade and manufacturing accounted for 36, 29 and 27 per cent respectively of total value added in these industries.
Utenlandskontrollerte foretak innenfor olje- og gassutvinning, varehandel og industri sto for henholdsvis 36, 29 og 27 prosent av total bearbeidingsverdi for disse næringene.
The FATS statistics show the economic activity of foreign-controlled enterprises in a country.
Er statistikk over utenlandskontrollerte foretaks aktiviteter i et land.
A foreign-controlled enterprise is defined as a company that is controlled by an enterprise or other economic unit abroad through an ownership interest of more than 50 per cent.
Et foretak er kontrollert fra utlandet når et foretak, eller annen økonomisk enhet i utlandet, eier mer enn 50 prosent av det innenlandske foretaket (direkte eller indirekte).
Foreign-controlled enterprises are large enterprises
Utenlandskontrollerte foretak er store
About 5 000 enterprises were foreign-controlled in 2007, which equals 2 per cent of all enterprises in Norway.
Det var snaut 5 000 utenlandskontrollerte foretak i 2007, 2 prosent av alle foretak.
These enterprises accounted for 33 per cent of all enterprises with more than 100 employees in the whole business economy.
Utenlandskontrollerte foretak utgjorde imidlertid 33 prosent av alle foretak i næringslivet med minst 100 sysselsatte.
In 2007, about every fifth employee worked for a foreign-controlled enterprise.
I 2007 var omtrent hver femte arbeidstaker sysselsatt i et utenlandskontrollert foretak.
Within oil and gas extraction, as much as 44 per cent were employed in a foreign-controlled enterprise.
Innenfor olje- og gassutvinning var hele 44 prosent sysselsatt i et utenlandskontrollert foretak.
The share was 26 per cent for real estate, renting and business activities, and 22 per cent for manufacturing.
Andelen var 26 prosent innenfor eiendomsdrift, utleievirksomhet og forretningsmessig tjenesteyting og 22 prosent i industrien.
Comparisons with the national accounts:
Sammenlignbarhet med nasjonalregnskapet:
The FATS statistics are based on enterprises (legal entities), whereas the national accounts use establishments /production unit) as unit.
FATS er basert på foretak (juridisk eie) som enhet, mens nasjonalregnskapet bygger på statistikk med bedrift (produksjonsenhet) som enhet.
In addition, differences in the definition of characteristics and variables entail that the figures are not fully comparable with industry figures for the national accounts. .
Dette, i tillegg til at det er forskjeller i definisjoner av kjennetegn og variable, gjør at tallene ikke kan sammenliknes direkte med nasjonalregnskapets næringstall.
The FATS statistics will be affected as of the publishing of figures for 2009, which will be published in August 2010.
Statistikken over utenlandskontrollerte foretak i Norge vil påvirkes fra og med frigivingen av tall for 2009, som publiseres i august 2010.
Pollution and climate, Land transport , Aviation , Sea transport , Nature and the environment, Transport and tourism
Landtransport, Reiseliv, Forurensning og klima, Sjøtransport, Natur og miljø, Transport og reiseliv
The average age of scrapped passenger cars was 18.1 years.
Gjennomsnittsalder på personbilene ved vraking var 18,1 år.
The length of railways in Norway is a little over 4 000 km.
Lengden på jernbane¬nettet er noe over 4 000 km.
From 1991, prices of all types of passenger transport in Norway have increased more than the increase in the consumer price index.
I Norge har prisene på alle persontransportformene økt mer enn den generelle prisstigningen målt med konsumprisindeksen i perioden fra 1991.
The taxes account for about 60 per cent of the price of gasoline.
Avgifter utgjør rundt 60 prosent av bensinprisen.
Transportation accounts for about a third of total energy consumption in Europe, and road transport makes up the by far largest share.
Transport står for rundt en tredel av det totale energiforbruket i Europa, og vei¬transport utgjør den klart største andelen av energiforbruket til transport.
The use of biofuels in Norway is increasing.
Bruken av biodrivstoff i Norge øker.
Road traffic is by far the most important source of transport emissions of greenhouse gases.
Veitrafikk utgjør den klart største kilden til transportutslipp av klimagasser.
In 2012, road traffic accounted for almost 60 per cent of total greenhouse gas emissions from mobile sources and 19 per cent of total Norwegian greenhouse gas emissions.
I 2012 utgjorde disse utslippene nesten 60 prosent av de totale klimagassutslippene fra mobile kilder, og 19 prosent av Norges totale klimagassutslipp.
Road traffic is the most important source of noise annoyance in Norway.
Veitrafikk er den desidert viktigste kilden til støyplage i Norge.
In 2012 there were 22.2 million passengers at Oslo Airport.
I 2012 var det ved Oslo Lufthavn 22,2 millioner passasjerer om bord ved ankomst og avgang.
Seven of eight municipalities had a website
Syv av åtte kommuner har hjemmeside
87 per cent of all municipalities had their own website and 44 per cent had an own intranet in 2002.
87 prosent av alle kommuner hadde egen hjemmeside og 44 prosent hadde eget intranett i 2002.
In 51 per cent of the municipalities, under half of the staff had access to an e-mail address and a PC.
I 51 prosent av kommunene hadde under halvparten av de ansatte tilgang til egen e-postadresse og PC.
Besides Oslo, all municipalities in Østfold, Hedmark, Buskerud and Rogaland had their own website.
Foruten Oslo hadde alle kommuner i Østfold, Hedmark, Buskerud og Rogaland egen hjemmeside.
Intranet is less widespread, and besides Oslo the counties Vestfold, Rogaland, Buskerud and Akershus had most municipalities with own intranet, 71, 70, 68 and 68 per cent respectively.
Intranett er mindre utbredt, og ser vi bort fra Oslo var det fylkene Vestfold, Rogaland, Buskerud og Akershus som hadde flest kommuner med eget intranett, henholdsvis 71, 70, 68 og 68 prosent.
Few with own e-mail address and PC
Få kommuneansatte har e-post- og PC-tilgang
In 7 per cent of the municipalities less than 20 per cent of the staff had access to own e-mail address and PC.
I 7 prosent av kommunene var det mindre enn 20 prosent av de ansatte som hadde tilgang til egen e-postadresse og PC.
And in 44 per cent of the municipalities, 20-50 per cent of the staff had this access.
I 44 prosent av kommunene hadde 20-50 prosent av de ansatte denne tilgangen.
Except from Oslo, the share of municipalities where more than 80 per cent of the staff had access to PC/e-mail was greatest in Buskerud, Akershus and Rogaland, with 26, 23 and 22 per cent respectively.
Foruten Oslo var andelen kommuner hvor mer enn 80 prosent av de ansatte hadde tilgang til PC/e-post størst i Buskerud, Akershus og Rogaland, henholdsvis 26, 23 og 22 prosent.
Limited range of services on the website
Begrenset tjenestetilbud på hjemmesidene
In 2002, no municipality had prepared the website for payment of services offered.
I 2002 var det ingen kommuner som hadde lagt til rette for betaling av kommunale tjenester på Internett.
The most common service available was the possibility of downloading and printing forms.
Den vanligste tjenesten som var tilgjengelig var muligheten for å laste ned og skrive ut blanketter.
Sending information to the municipality through the website was possible in only 7 per cent of the municipalities.
Innsending av opplysninger via hjemmesiden var kun mulig i 7 prosent av kommunene.
Many municipalities use electronic filing systems
Mange kommuner benytter elektroniske journalsystemer
Electronic filing systems are in use in 95 per cent of the municipalities.
Elektroniske journalsystemer er tatt i bruk i 95 prosent av kommunene.
Use of geographic information systems (GIS) and electronic document handling systems are also widespread with 85 and 72 per cent of the municipalities respectively.
Bruk av geografiske informasjonssystemer (GIS) og elektroniske dokumenthåndteringssystemer er også forholdsvis utbredt med henholdsvis 85 og 72 prosent av alle kommuner.
Only 2 of the 418 municipalities that answered the inquiry used digital signatures in communication with citizens or enterprises.
Bruk av digitale signaturer i forbindelse med kommunikasjon med innbyggere/virksomheter er kun tatt i bruk i 2 av de 418 kommunene som har svart på undersøkelsen.
Few documents are dispatched electronic
Få dokumenter sendes elektronisk
The municipalities were asked about the share of electronic documents received from authorities, enterprises and citizens.
Kommunene ble spurt om hvor stor andel av dokumentene som ankommer elektronisk fra myndigheter, virksomheter og innbyggere.