natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Most municipalities receive less than 25 per cent of the documents electronically.
De fleste kommuner mottar under 25 prosent av dokumentene elektronisk.
83 per cent of the municipalities stated that less than 25 per cent of all documents from citizens were received electronically.
83 prosent av kommunene oppga at mindre enn 25 prosent av alle dokumenter fra innbyggerne ble sendt elektronisk.
Little outsourcing of ICT tasks
Lite utskilling av IKT-oppgaver
Most municipalities use their own staff to handle the major part of the ICT tasks.
De fleste kommunene løser det meste av IKT-oppgavene ved hjelp av egne medarbeidere.
Only "programming/design of internet-solutions" and "other system development" were mainly solved by external suppliers.
Det er kun programmering/design av internettløsninger og annen systemutvikling som i større grad blir utført av eksterne leverandører.
51 and 69 per cent respectively of the municipalities answered that these tasks were mainly solved by external suppliers.
Henholdsvis 51 og 69 prosent av kommunene svarte at disse oppgavene ble løst med en overvekt av eksterne leverandører.
Barriers against use of ICT
Barrierer for bruk av IKT
The inquiry asked about barriers of importance for use of ICT in general.
I undersøkelsen ble det spurt om hvilken betydning enkelte barrierer har for kommunenes bruk av IKT generelt.
Lack of integration between applications were stated to have "some" or "large" significance among 88 per cent of the municipalities, while lack of ICT qualified staff were stated to have "some" or "large" significance among 81 per cent of the municipalities.
Mangel på integrasjon mellom applikasjoner ble oppgitt til å ha "noen" eller "stor" betydning blant 88 prosent av kommunene, mens mangel på IKT-kvalifiserte medarbeidere ble oppgitt til å ha "noen" eller "stor" betydning blant 81 prosent av kommunene.
The municipalities were also asked about the importance of different barriers for serving citizens by the Internett.
Det ble også spurt om hvilken betydning ulike barrierer hadde for kommunenes betjening av innbyggerne via Internett.
Difficulties in finding resources for development were stated to have "some" or "large" significance among 87 per cent of the municipalities, while 82 per cent of the municipalities stated that difficulties to readjust the work routines had "some" or "large" importance.
Vanskeligheter med å frigjøre ressurser til utvikling ble oppgitt til å ha "noen" eller "stor" betydning blant 87 prosent av kommunene, mens 82 prosent av kommunene oppga at vanskeligheter med å omstille kommunenes arbeidsmetoder hadde "noen" eller "stor" betydning.
Many municipalities have lower transmission capacity than they would like
Mange kommuner har lavere båndbredde enn det de mener de bør ha
The municipalities were asked to state the reasons for differences between actual and wanted transmission capacity.
Kommunene ble bedt om å oppgi årsak dersom det var avvik mellom faktisk og ønsket båndbredde.
43 per cent of the municipalities answered that wanted transmission capacity was not developed in the area, and 28 per cent answered that wanted transmission capacity was too expensive.
43 prosent av kommunene svarte at ønsket båndbredde ikke var utbygd i kommunen, mens 28 prosent svarte at ønsket båndbredde var for dyr.
In Hordaland and Nordland 72 and 59 per cent respectively stated that wanted transmission capacity was not developed in the area.
I Hordaland og Nordland var det henholdsvis 72 og 59 prosent av kommunene som oppga at ønsket båndbredde ikke var utbygd i kommunen.
Almost half of the municipalities have worked out an ICT strategy
Nær halvparten av kommunene har IT-strategi
45 per cent of the municipalities stated that they had worked out an ICT strategy.
45 prosent av landets kommuner oppga at de hadde utarbeidet en egen IT-strategi.
This was least common in Finnmark, Møre og Romsdal and Vest-Agder, were 21, 22 and 27 per cent respectively had worked out an ICT strategy.
Minst utbredt var det i Finnmark, Møre og Romsdal og Vest-Agder der henholdsvis 21, 22 og 27 prosent av kommunene hadde utarbeidet en egen skriftlig IT-strategi.
Among municipalities that stated that they had an ICT strategy, 62 per cent answered that "ICT infrastructure" was part of the plan.
Av de kommunene som oppga at de hadde en IT-strategi oppga 62 prosent at "IT-infrastruktur" inngikk som en del av planen.
58 and 42 per cent of the municipalities stated that "ICT security policy" and "citizens services via the internet" were part of the strategy.
Tilsvarende oppga 58 og 42 prosent av kommunene at "IT-sikkerhetspolitikk" og "service til innbyggerne via Internett" var en del av strategien.
Regional differences in cooperation between municipalities
Store regionale forskjeller på samarbeid mellom kommunene
There are big differences between counties regarding the range of cooperation with other municipalities in the areas "joint website/portal", "purchasing of ICT infrastructure", "operating, maintenance and usage of ICT", "purchasing via internet" and "development/acquisition of applications".
Det er store forskjeller mellom fylkene når det gjelder kommunenes grad av samarbeid med andre kommuner på områdene hjemmeside/portalfellesskap, innkjøp av infrastruktur, drift og vedlikehold, innkjøp via Internett og utvikling/anskaffelse av applikasjoner.
In Finnmark there was little cooperation between the municipalities.
I Finnmark var det ifølge svarene fra kommunene lite samarbeid med andre kommuner.
In Sogn og Fjordane, Nord-Trøndelag, Telemark, Buskerud and Hedmark there were extensive cooperation between the municipalities.
Kommunene i Sogn og Fjordane, Nord-Trøndelag, Telemark, Buskerud og Hedmark hadde et utstrakt samarbeid med andre kommuner.
83 per cent of the municipalities in Sogn og Fjordane stated that they cooperated with other municipalities in "development or acquisition of applications".
I Sogn og Fjordane oppga for eksempel 83 prosent av kommunene at de samarbeidet med andre kommuner om "utvikling eller anskaffelse av applikasjoner".
All municipalities in Denmark have a web site
Alle Danmarks kommuner har hjemmeside
Denmark has carried out corresponding inquiries for both 2001 and 2002.
Danmark har gjennomført tilsvarende undersøkelser for både 2001 og 2002.
At the end of 2001 all Danish municipalities had their own web sites (the question is not part of the inquiry for 2002).
Ved utgangen av 2001 hadde alle de danske kommunene egen hjemmeside (spørsmålet inngår ikke i undersøkelsen for 2002).
In 2002 it was possible to download and print forms from 93 per cent of the municipalities web sites, and submitting personal data via the web site was possible in 48 per cent of the municipalities.
I 2002 var det muligheter for nedlasting/utskrift av blanketter fra hjemmesiden til 93 prosent av kommunene og innsending av opplysninger via hjemmesiden var mulig i 48 prosent av kommunene.
An own intranet was available in 59 per cent of the Danish municipalities in 2002.
Eget intranett var tilgjengelig i 59 prosent av de danske kommunene i 2002.
More figures from the Danish inquiry are available at http://www.dst.dk/3770 .
Flere tall fra den danske undersøkelsen er tilgjengelig på http://www.dst.dk/3770 .
Immigrants from 216 countries
Innvandrere fra 216 land
The immigrants come from 216 different countries and independent regions.
Innvandrerne har bakgrunn fra 216 ulike land og selvstyrte regioner.
Still high growth
Fortsatt høy vekst
During 2009, the population growth among immigrants was slightly lower compared with 2008, but still, one of the largest annual increases ever recorded.
Tilveksten blant innvandrere og norskfødte med innvandrerforeldre i 2009 var noe lavere enn i 2008, men veksten var fortsatt en av de høyeste som er målt.
Nearly half of the Danes and Pakistani have been resident in at least 20 years.
Flest med lang botid finner man blant innvandrere fra Pakistan og Danmark hvor over halvparten har bodd i Norge i mer enn 20 år.
Immigrants : Persons born abroad of two foreign-born parents.
Innvandrere er personer som er født i utlandet av to utenlandsfødte foreldre.
Immigrants emigrated to Norway at some point.
Innvandrere har på et tidspunkt innvandret til Norge.
Net growth in more than 400 municipalities
Flere bygninger i over 400 kommuner
Number of buildings in Norway, building stock, buildings by type of building, construction.
Antall bygninger i Norge, eksisterende bygningsmasse, bygninger etter bygningstype, bygg.
Hospital and institutional care building
Rekkehus, kjedehus og andre småhus
Prison, building for emergency preparedness etc.
Helårsboliger og våningshus benyttet som fritidsbolig
Changes in building stock are due to new buildings, demolition and change in use of buildings.
Endringer i bygningsmassen skyldes både nybygg, rivning og endret bygningsbruk.
A good 13 500 buildings had a change in the building type code in 2014.
Drøyt 13 500 bygninger fikk endret bygningstype i 2014.
Continued decrease in agricultural sector
Fortsatt nedgang i antall landbruksbygg
Buildings within the agricultural sector continues to be the only major group of buildings by type that has experienced a net decrease in the last year.
Også i år er landbruksbygninger den eneste større gruppen av bygninger som har hatt netto nedgang på landsbasis det siste året.
This will give a better indication of the building density in different parts of the country.
Endringer i bygningsmassen fra et år til et annet kan være relativt store.
Statistics on grids can be downloaded from the Geodata webpage (in Norwegian), and are given in Statistics Norway's geoportal (in Norwegian).
Dette har flere årsaker, for eksempel nybygging, rivning, ombygging og endret bruk av bygninger.
The municipalities record data in the Matrikkel.
Flere kommuner foretar opprydninger for å bedre kvaliteten i Matrikkelen.
A single dwelling in row houses and in semi-detached houses is recorded as one building.
Tallene for enkelte kommuner og fylker kan derfor være ikke-sammenlignbare med tidligere publiserte tall.
Here you will find time series, and figures by type of building or regional units.
Her finner du tall for tidligere år, samt fordeling etter bygningstype og etter regionale inndelinger.
This is a reduction of NOK 0.8 billion, or 22 per cent from the year before.
Dette er en reduksjon på 0,8 milliarder, eller 22 prosent fra året før.
Assessed natural resource taxes paid to the municipalities were unchanged during the same period.
Utlignet naturressursskatt til kommunene var uendret i samme periode.
Taxable income or the basis of the community tax was fully NOK 1.3 billion less than in 1998.
Skattbar inntekt eller grunnlaget for fellesskatten var hele 1,3 milliarder kroner mindre enn i 1998.
The community tax was thus reduced by NOK 0.3 billion at the same time as the deduction for taxes on received dividend increased by NOK 0.5 billion.
Fellesskatten ble dermed redusert med 0,3 milliarder kroner samtidig som godtgjørelsesfradraget økte med 0,5 milliarder kroner.
Assessed natural resource taxes came to NOK 1.5 billion while taxes on ground rent income came to NOK 336 million, a slight reduction from the year before.
Utlignet naturressursskatt var på 1,5 milliarder kroner, mens skatt på grunnrenteinntekt var på 336 millioner kroner, en svak reduksjon fra året før.
Deductions are made in the community tax for assessed natural resource taxes.
Det gis fradrag i fellesskatten for utlignet naturressursskatt.
This deduction came to NOK 0.9 billion, or almost 60 per cent of the natural resource tax.
Dette fradraget var på 0,9 milliarder kroner, eller bortimot 60 prosent av naturressursskatten.
The natural resource tax is assessed on the basis of overall production of electrical power in the fiscal year and the six preceding years.
Naturressursskatt utlignes på grunnlag av samlet produksjon av elektrisk kraft i inntektsåret og de seks foregående år.
Measured by natural resource taxes, the largest power producers are found in Telemark, Hordaland, Sogn og Fjordane and Nordland.
Målt i naturressursskatt finner vi de store kraftprodusentene i Telemark, Hordaland, Sogn og Fjordane og Nordland.
They accounted for about 20 per cent of all taxpayers, but accounted for half of the total assessed natural resource tax.
Disse utgjorde om lag 20 prosent av alle skattyterne, men sto for halvparten av totalt utlignet naturressursskatt.
Hedmark, Oppland and Buskerud have about half of the taxpayers, but only about 15 per cent of the assessed natural resources tax.
I Hedmark, Oppland og Buskerud finner vi bortimot halvparten av skattyterne, men bare om lag 15 prosent av utlignet naturressursskatt.
14,300 per inhabitant for specialist health services
14 300 per innbygger for spesialisthelsetjeneste
14,300 per inhabitant for specialist health services
Per innbygger tilsvarer dette 14 300 kroner.
Total expenditures include general hospitals, psychiatric health care, ambulances, specialized cross-sectional substance abuse treatment, administration and expenses related to personnel and recruitment.
Beregningen av landstall inkluderer helseforetak, regionale helseforetak og private institusjoner innenfor spesialisthelsetjenesten.
Increased growth in money supply for households
Økt pengemengdevekst for husholdningene
The twelve-month growth in households' money supply was 5.3 per cent to end-January, marginally up from 5.2 per cent the previous month.
Tolvmånedersveksten i husholdningenes pengemengde var 5,3 prosent fram til utgangen av januar, marginalt opp fra 5,2 prosent måneden før.
Decreasing growth of money supply for non-financial enterprises
Redusert pengemengdevekst for ikke-finansielle foretak
Non-financial enterprises' money supply amounted to NOK 611 billion at end-January, up from NOK 598 billion at end-December.
Pengemengden for ikke-finansielle foretak utgjorde 611 milliarder kroner ved utgangen av januar, opp fra 598 milliarder kroner ved utgangen av desember.
Non-financial enterprises' money supply constituted 32 per cent of the total money supply at end-January.
Ikke-finansielle foretaks pengemengde utgjorde 32 prosent av den totale pengemengden ved utgangen av januar.
Decreasing money supply growth for municipal government
Lavere pengemengdevekst i kommuneforvaltningen
The twelve-month growth rate was 0.3 per cent to end-January, down from 2.2 per cent to end-December.
Tolvmånedersveksten var 0,3 prosent fram til utgangen av januar, ned fra 2,2 prosent fram til utgangen av desember.
Decreased money supply growth for other financial enterprises
Nedgang i pengemengdeveksten også for andre finansielle foretak
Other financial enterprises' money supply amounted to NOK 190 billion at end-January, up from NOK 187 billion at end-December.
Pengemengden for andre finansielle foretak utgjorde 190 milliarder kroner ved utgangen av januar, opp fra 187 milliarder kroner i desember.
The twelve-month growth was -0.4 per cent to end-January, down from -0.2 per cent the previous month.
Tolvmånedersveksten for disse foretakenes pengemengde var -0,4 prosent fram til utgangen av januar, ned fra -0,2 prosent måneden før.
Increased growth in base money
Økning i basispengemengdeveksten
Base money (M0) amounted to NOK 134 billion at end-January, up from NOK 129 billion the previous month.
Basispengemengden (M0) var 134 milliarder kroner ved utgangen av januar, opp fra 129 milliarder kroner ved utgangen av desember.
The twelve-month growth in M0 increased from 44.5 per cent at the end of December to 67.0 per cent at the end of January.
Tolvmånedersveksten i M0 gikk opp fra 44,5 prosent til 67,0 prosent fra utgangen av desember til utgangen av januar.
Turnover growth in construction
Omsetningsvekst i bygg og anlegg
This corresponds to a growth of 8.1 per cent.
Dette tilsvarer en vekst på 8,1 prosent.
For establishments in the building completion group, turnover increased by NOK 225 and 170 million respectively, or 12.2 and 11.2 per cent in 5th period 2000 compared with 5th period 1999.
For bedriftene i næringshovedgruppene ferdiggjøring av bygninger og konstruksjoner og grunnarbeid økte omsetningen med henholdsvis 225 og 170 millioner kroner, eller 12,2 og 11,2 prosent i 5. termin 2000 i forhold til 5. termin 1999.
Turnover in the renting of construction or demolition equipment with operator group went down by NOK 9 million or 2.9 per cent the same period.
Omsetningen innenfor utleie av bygge- og anleggsmaskiner med personell gikk ned med 9 millioner eller 2,9 prosent den samme perioden.
For January-October 2000 construction turnover increased by a total of NOK 5.3 billion, or 5.5 per cent, compared with the same period the year before.
For perioden januar-oktober 2000 økte omsetningen totalt med 5,3 milliarder kroner, eller 5,5 prosent for bygge- og anleggsvirksomheten, i forhold til tilsvarende periode året før.
Growth in the building completion group was NOK 655 million or 8.2 per cent in this period.
For næringshovedgruppen ferdiggjøring av bygninger og konstruksjoner var veksten på 655 millioner kroner eller 8,2 prosent i denne perioden.
Turnover in the site preparation and building of complete constructions or parts thereof groups increased by 6.1 and 5.9 per cent respectively for January-October 2000 compared with January-October 1999.
Omsetningen for næringene grunnarbeid og annen bygge- og anleggsvirksomhet økte med henholdsvis 6,1 og 5,9 prosent for perioden januar-oktober 2000 i forhold til perioden januar-oktober 1999.
Establishments in the renting of construction or demolition equipment with operator group saw a 9.6 per cent decline in turnover in the same period.
Bedrifter i næringen utleie av bygge- og anleggsmaskiner med personell hadde nedgang i omsetningen på 9,6 prosent i samme periode.
Fastest growth in Hedmark
Størst vekst i Hedmark
The turnover of construction companies in Hedmark went up NOK 206 million, or 27.4 per cent in 5th period 2000 compared with 5th period 1999.
Omsetningen i bygge- og anleggsbedriftene i Hedmark gikk opp 206 millioner kroner, eller 27,4 prosent i 5. termin 2000 sammenlignet med 5. termin 1999.
The turnover of companies in Finnmark and Møre og Romsdal went up NOK 35 and 142 million respectively, or 14.5 and 14.1 per cent in this period.
For bedriftene i Finnmark og Møre og Romsdal gikk omsetningen opp med henholdsvis 35 og 142 millioner kroner eller 14,5 og 14,1 prosent i denne perioden.
Turnover, however, is highest in Oslo, which accounts for more than NOK 5 billion or just over 20 per cent of the total sales of these industries in 5th period 2000.
Men omsetningen er størst for Oslo som står for over 5 milliarder eller vel 20 prosent av den totale omsetningen i disse næringene 5. termin 2000.
For January-October 2000, Hedmark also had the largest growth, with 22.1 per cent, compared to the same period the year before.
For perioden januar-oktober 2000 i forhold til samme periode året før er det også Hedmark som har hatt størst vekst med 22,1 prosent.
Sør-Trøndelag increased by 14.1 per cent, Oppland by 13.9 per cent and Buskerud by 11.4 per cent in the same period.
Sør-Trøndelag har økt med 14,1 prosent, Oppland med 13,9 prosent og Buskerud med 11,4 prosent i samme perioden.
Here too, only Oslo and Tromsø counties had a decline in construction turnover.
Også i denne perioden er det bare fylkene Oslo og Tromsø som har hatt nedgang i omsetningen i bygge- og anleggsnæringene.
New detached houses less expensive than used ones in Oslo
Nye eneboliger stadig billigere enn brukte i Oslo
There are large regional variations in the price ratio between new and used dwellings.
Det er store regionale prisforskjeller mellom brukte og nye eneboliger.
The price differences in central areas are generally lower, and in Oslo, the prices of used detached houses are higher than for new ones.
Gjennomgående er prisforskjellene minst i sentrale strøk, og Oslo er eneste fylke der brukte eneboliger har en høyere kvadratmeterpris enn nye.
In Bergen, used and new houses cost about the same.
I Bergen koster brukte og nye eneboliger omtrent like mye.
In Akershus, Hordaland and the cities of Stavanger and Bergen, the differences are also small.
De minste prisforskjellene finner vi ellers i fylkene Akershus, Rogaland, Hordaland, Sør-Trøndelag og Troms.
The largest price differences are found in Nord-Trøndelag, where the price of a used detached house is about half the price of a new one.
Den største differansen i kvadratmeterpris finnes i Nord-Trøndelag, der en brukt enebolig koster halvparten så mye som en ny.
The price per square meter for used detached houses was lowest in Sogn og Fjordane and Nord-Trøndelag, with NOK 6 866 and 7 043 respectively.
De billigste brukte eneboligene har Sogn og Fjordane og Nord-Trøndelag, med kvadratmeterpriser på henholdsvis 6 866 og 7 043 kroner.
Uncertain numbers for the large cities
Usikre tall for storbyene
Local government surplus
Overskudd i kommuneforvaltningen
This is a significant improvement compared to 2005, when the accounts showed a deficit of NOK 3.3 billion.
Dette er en kraftig forbedring fra 2005, da det var et underskudd på 3,3 milliarder.
The growth is mainly due to higher tax revenue and transfers from central government.
Økningen kan særlig knyttes til skatteinntekter og overføringer fra statsforvaltningen.
The publication is based on preliminary accounts from 228 municipalities and 12 county municipalities.
Publiseringen bygger på foreløpige regnskaper (akkumulerte kvartalsregnskaper) for 228 kommuner og 12 fylkeskommuner.
Experiences from previous years show that they can be revised when final figures are published.
Erfaringsmessig kan disse endre seg fra foreløpig til endelig regnskap.
Therefore, 2006 figures must be interpreted with caution.
Tallene for 2006 bør derfor tolkes med forsiktighet.
Oil-related industries affect the distribution of value added between counties
Oljerelaterte næringer påvirker fylkesfordelingen
Value added per person employed was highest in Oslo and Rogaland in 2010.
Bruttoproduktet, ofte omtalt som verdiskapingen, regnet per sysselsatt var høyest i Oslo og Rogaland i 2010.
Meanwhile, household disposable income per capita was relatively evenly distributed across counties.
Samtidig var husholdningenes disponible inntekt per innbygger relativt jevnt fordelt mellom fylkene.
Value added per person employed in Oslo was 19 per cent above the national average in 2010.
Bruttoproduktet per sysselsatt for Oslo lå 19 prosent over landsgjennomsnittet i 2010.
This must be seen in the context of the industrial structure in Oslo being different from the other counties.
Dette må sees i sammenheng med at næringsstrukturen i Oslo er annerledes enn i de øvrige fylkene.
For example, nearly half of the production in the banking and financial industries is located in Oslo.
Blant annet er nærmere halvparten av produksjonen i bank- og finansnæringene lokalisert til Oslo.
This is an industry group that has high value added per employee, regardless of region, and thus increases the average in Oslo relatively more than in the other counties.
Dette er en næringsgruppe som har høyt bruttoprodukt per sysselsatt, uavhengig av region, og som altså relativt sett trekker opp gjennomsnittstallet i Oslo mer enn i de andre fylkene.
Similarly, the value added per person employed in the real estate industry is more than double the national average.
Tilsvarende har omsetning og drift av eiendom bruttoprodukt per sysselsatt som er mer enn dobbelt så høyt som landsgjennomsnittet.
This industry has greater importance in Oslo than in the other counties.
Denne næringsgrupperingen har også større betydning i Oslo enn i de andre fylkene.
In total, value added of these two industries make up nearly 20 per cent of total value added in Oslo.
Til sammen utgjør bruttoproduktet i disse to næringsområdene nærmere 20 prosent av samlet bruttoprodukt i Oslo.
Rogaland was 12 per cent above the national average and also has a significant share of service industries with high value added per employee.
Rogaland lå 12 prosent over landsgjennomsnittet og har også en betydelig andel av tjenestenæringer med høyt bruttoprodukt per sysselsatt.