natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This is 0.5 per cent less than the value at the end of June 2011 and 10.9 per cent less than at the end of 2010.
Det er 0,5 prosent mindre enn ved utgangen av juni 2011, og 10,9 prosent mindre enn ved utgangen av 2010.
Most of the Fund's shares and other equity were invested in Norwegian non-financial enterprises.
Det meste av fondets aksjeportefølje er investert i innenlandske ikke-finansielle foretak.
Investments in financial enterprises had a value of NOK 6.9 billion and foreign investments amounted to NOK 18 billion.
Investeringer i finansielle foretak hadde en verdi på 6,9 milliarder kroner, og 18 milliarder kroner var investert i utlandet.
Foreign investments account for NOK 9.6 billion of the Fund's bond portfolio.
Investeringer i utlandet utgjorde 9,6 milliarder kroner.
The operational management of the Government Pension Fund Norway is carried out by the National Insurance Scheme Fund.
Denne statistikken inkluderer ikke poster i Folketrygdfondets balanse utover Statens pensjonsfond Norge.
The figures are preliminary.
Dette viser foreløpige tall.
Central American and South American countries
Asia, Oceania og Polare regioner
The positive trade balance with the EU is dominated by the high export earnings from the oil and gas industry.
Den positive varebalansen overfor EU domineres av de høye eksportinntektene fra olje- og gassvirksomheten.
The negative service balance is primarily due to Norwegians' expenses when travelling to EU countries.
Den negative tjenestebalansen skyldes i første rekke nordmenns reisetrafikk til EU-landene.
For more information about the geographical breakdown of Norwegian export and import of goods, see External trade in goods .
For mer informasjon om landfordelingen av Norges vareeksport og -import, se statistikk for utenrikshandel med varer .
Negative trade balance in services with Europe
Negativ tjenestebalanse mot Europa
Imports of travel, the Norwegians' spending on travel abroad, is the main reason for the negative service balance towards the EU.
Importen av reisetrafikk, det vil si nordmenns utgifter på reise i utlandet, er hovedårsaken til den negative tjenestebalansen overfor EU.
In 2012, Norwegians spent NOK 72 billion on travel in the EU, while visitors from EU countries spent NOK 24 billion in Norway.
I 2012 brukte nordmenn 72 milliarder kroner på reiser og opphold i EU, mens europeerne brukte 24 milliarder kroner i Norge.
Negative interest and transfers balance to the EU
Negativ rente og stønadsbalanse overfor EU
Norway's revenues in the form of wages, property income and transfers from the EU countries were NOK 139 billion in 2012.
Norges inntekter i form av lønn, formuesinntekter og overføringer fra EU-landene var på 139 milliarder kroner i 2012.
The corresponding income payable to the EU countries was NOK 150 billion.
Norges tilsvarende utgifter overfor EU utgjorde 150 milliarder kroner.
Norway's current account to the EU, i.e. the sum of the goods and services balance and the income and transfers balance was thus NOK 373 billion in 2012.
Norges driftsbalanse overfor EU, det vil si summen av vare- og tjenestebalansen og rente- og stønadsbalansen, var dermed på 373 milliarder kroner i 2012.
Establishments, enterprises and accounts;Immigration and immigrants
Virksomheter, foretak og regnskap;Innvandring og innvandrere
etablerere, Entrepreneurs in business enterprise sector, founders, survival, growthEstablishments, enterprises and accounts, Ownership and roles , Immigration and immigrants, Establishments, enterprises and accounts
etablerere, Etablerere i næringslivet, gründere, overlevelse, vekstEierskap og roller, Virksomheter, foretak og regnskap, Virksomheter, foretak og regnskap, Innvandring og innvandrere
One out of five entrepreneurs in limited companies were women
En av fem etablerere av aksjeselskap var kvinner
Preliminary figures for 2013 show that 19.5 per cent of the entrepreneurs in private and public limited companies were women.
Foreløpige tall for 2013 viser at 19,5 prosent av etablererne av aksjeselskap og allmennaksjeselskap var kvinner.
Number of entrepreneurs in personally owned enterprises and private and public limited companiesPublished 14 November 2014
Antall etablerere i nyetablerte personlig eide foretak og aksjeselskaperPublisert 14. november 2014
Of the entrepreneurs in private and public limited companies, 47 and 36 per cent had a higher education respectively.
Henholdsvis 47 og 36 prosent av etablererne av aksjeselskap og allmennaksjeselskap (AS/ASA) hadde høyere utdanning.
A majority of the entrepreneurs in most of the economic activities were men.
Mannlige etablerere var i flertall i nesten alle næringer.
Among the entrepreneurs in private and public limited companies, only in personal service activities were the majority women.
Blant dem som etablerte AS og ASA, var det kun innenfor næringen personlig tjenesteyting at kvinner var i flertall.
In human health and social work activities, 42 per cent of the entrepreneurs were women.
Innenfor helse og sosialtjenester var 42 prosent av etablererne kvinner.
Among newly-established personally-owned enterprises, the women were in the majority in three economic activities: education, personal service activities, and human health and social work activities.
Blant nyetablerte personlig eide foretak var kvinnelige etablerere i flertall innenfor tre næringer: undervisning, personlig tjenesteyting samt helse og sosialtjenester.
A large share of female entrepreneurs had growth in employment
Størst andel kvinner hadde sysselsettingsvekst
Among limited companies established by men, 41 per cent had a growth in employment.
Tilsvarende andel blant AS og ASA etablert av menn var 41 prosent.
A larger share of the enterprises established by men had a growth in turnover in the same period.
En større andel av foretak etablert av menn hadde vekst i omsetningen i samme periode.
The building stock increased by almost 1 per cent in 2012.
Bygningsmassen i Norge økte netto med nesten 1 prosent i 2012.
About one third of the change was within residential buildings, whereof detached houses make up almost half of the growth.
Om lag en tredel av veksten i bygningsmassen var boligbygg, og av disse står eneboliger for nesten halvparten.
The net increase within holiday homes was almost 3 000 buildings.
Netto økte bygningsmassen med nesten 3 000 fritidsbygninger.
The typical “cabin municipalities” in the inner parts of Southern Norway experienced the greatest change.
Det var særlig de typiske hyttekommunene i Innlandet i Sør-Norge som hadde stor vekst.
Fewer buildings in primary sector
Færre bygg innenfor fiskeri og landbruk
This is a decrease of about a half per cent.
Bygningsmassen finnes også i kartform
The grid statistics for buildings should be used in combination with other statistics, for example the number of dwellings or residents.
Statistikk på rutenett kan lastes ned fra siden Kart over tettsteder og sentrumssoner , eller vises i SSBs karttjeneste.
Statistics on grids can be downloaded from the article Kart over tettsteder og sentrumssoner, and are also available in Statistics Norway's geoportal.
Dette har flere årsaker, for eksempel nybygging, rivning, ombygging og endret bruk av bygninger.
Municipalities clean their registers at different intervals in order to improve quality.
Flere kommuner foretar opprydninger for å bedre kvaliteten i Matrikkelen.
Road goods transport by foreign lorries
Godstransport med utenlandske lastebiler
This is a decrease of 11 per cent compared to 2010.
Dette er en nedgang på 11 prosent sett i forhold til 2010.
Sweden is second largest operator
Sverige nest største aktør
Swedish lorries had the second largest transport of goods in and out of Norway in 2011, with 3.5 million tonnes of goods.
Lastebiler registrert i Sverige var nest største aktør på transport av gods inn og ut av Norge i 2011, med 3,5 millioner tonn.
This amounted to a share of 28 per cent; the same as in 2010.
Dette utgjør en andel på 28 prosent, det samme som i 2010.
Lorries from the Baltic countries increased their market share by 2.3 percentage points from 2010 to 2011.
Lastebiler fra baltiske land økte sine markedsandeler med 2,3 prosentpoeng fra 2010 til 2011.
Lorries from these countries still have a small share of the total international transport, with 5.8 per cent in 2011.
Biler fra disse landene har fortsatt en beskjeden andel av den totale utenlandstransporten, med sine 5,8 prosent i 2011.
Foreign lorries had a transport performance of 6.5 billion tonne kilometres in their transport to, from and inside Norway in 2011.
Utenlandske lastebiler utførte et transportarbeid ved kjøring til, fra og i Norge på 6,5 milliarder tonnkilometer i 2011.
This is almost unchanged compared to last year.
Dette er tilnærmet uendret sammenliknet med året før.
Norwegian and foreign lorries carried a total of 25.9 billion tonne kilometres on journeys to, from and in Norway in 2011 compared to 26.3 billion tonne kilometres in 2010.
Norske og utenlandske lastebiler gjennomførte til sammen 25,9 milliarder tonnkilometer på turer til, fra og i Norge i 2011, mot 26,3 milliarder i 2010.
Even though this is an increase from last year, cabotage transport still only amounted to a modest 0.3 per cent of the domestic transport by lorry in tonnes and 2.3 per cent measured in tonne kilometres.
Selv om dette er en økning fra året før, utgjorde kabotasjetransport fortsatt bare beskjedne 0,3 prosent av den innenlandske transporten med lastebil målt i tonn, og 2,3 prosent målt i tonnkilometer.
Danish lorries performed most cabotage in Norway.
Danske lastebiler utførte mest kabotasjekjøring i Norge.
Quarterly Statistics publishes statistics on Norwegian freight lorries with a carrying capacity of 3.5 tonnes and over in Norway and abroad.
Hvert kvartal publiserer SSB statistikk over godstransport med norske lastebiler med nyttelast på 3,5 tonn og over i Norge og utenlands.
In order to provide an overview of all goods transported by lorry in Norway it is also necessary to include foreign lorries transport to, from and within Norway.
For å gi en samlet oversikt over all godstransport med lastebil i Norge, er det nødvendig også å ta med utenlandske lastebilers transporter til, fra og i Norge.
The quality of the statistics depends therefore on the quality of the various countries' surveys.
Statistikken som presenteres her, bygger på en sammenstilling av alle EU-landenes statistikk, samt fra EFTA.
Thus, the statistics are associated with varying degrees of uncertainty.
Kvaliteten på statistikken avhenger derfor av kvaliteten i de ulike landenes undersøkelser.
Stock of private cars is growing older
Bilparken blir stadig eldre
The stock of private cars in Norway is getting older.
Den norske bilparken blir stadig eldre.
A total of 2 200 989 private cars and vans were registered in Norway in 2003.
Det ble registrert 2 200 989 person- og varebiler i Norge i 2003.
This was an increase of 2.0 per cent from 2002.
Dette er en økning på 2,0 prosent siden 2002.
More cars older than 20 years
Antall biler over 20 år fortsetter å stige.
This is an increase of 11.8 per cent from the previous year.
Dette er en økning på 11,8 prosent fra året før.
Oldest cars in Oppland
Eldst personbiler i Oppland
Nord-Trøndelag and Oppland had the oldest vans, with an average age of 9.6 years.
Nord-Trøndelag og Oppland hadde de eldste varebilene, begge med en gjennomsnittsalder på 9,6 år.
Akershus had the highest number of cars per 1 000 inhabitant, with 549 cars.
Akershus hadde det høyeste antallet biler per 1 000 innbygger, med 549 biler.
Hedmark followed closely with 544 cars per 1 000 inhabitant.
Hedmark fulgte tett etter med 544 biler per 1 000 innbygger.
Finnmark had the lowest number per 1 000 inhabitant with 415 cars.
Fylket med færrest biler per 1 000 innbygger var Finnmark, med 415 biler.
Volkswagen most common private car
Flest Volkswagen personbiler
This is 2.7 per cent more than in the previous year.
Dette er 2,7 prosent mer enn året før.
Toyota was the second most common make of private car in Norway at the end of 2003, with 212 001 cars or 11.0 per cent of the total stock.
Toyota var det nest mest vanlige bilmerket i Norge i 2003, med 212 001 biler eller 11,0 prosent av personbilbestanden.
Among the vans, Toyota had the largest portion with 18.5 per cent of the total stock.
Blant varebilene var det Toyota som hadde den største andelen, med 18,5 prosent av totalbestanden.
At the end of 2003 the number of vans of this make amounted to 49 708 registered vans .
Det var ved utgangen av 2003 registrert 49 708 varebiler av dette merket.
Gross domestic product (GDP) increased by NOK 124 billion in 2010, and this explains much of the rise in national income.
Bruttonasjonalproduktet vokste med 124 milliarder kroner i 2010, og dette forklarer mye av oppgangen i nasjonalinntekten.
For further details of GDP, see the link to KNR .
For mer om BNP, se kvartalsvis nasjonalregnskap .
Continued increase in disposable real income for households
Fortsatt vekst i disponibel realinntekt for husholdningene
Savings of households increased by NOK 2.6 billion and were about NOK 82.9 billion in 2010.
Sparingen for husholdningene økte med 2,6 milliarder kroner, og var på om 82,9 milliarder kroner i 2010.
More municipalities offer website services
Flere kommuner tilbyr tjenester på hjemmesidene
The share of big municipalities that offer electronic services are greater than for the small municipalities.
En større andel store enn små kommuner tilbyr elektroniske tjenester.
In Denmark, a corresponding survey are carried out, and a larger part of the municipalities offer the same services than in Norway.
I Danmark er det gjennomført en tilsvarende undersøkelse, og der er det en større andel kommuner som tilbyr de samme tjenestene som er kartlagt i den norske undersøkelsen.
In June 2004, 407 of 434 municipalities had answered the inquiry.
I juni 2004 hadde 407 av 434 kommuner svart på undersøkelsen.
Denmark has carried through a corresponding survey and that make it possible to compare the results at some areas.
Danmark har gjennomført en lignende undersøkelse og dette gir rom for sammenligninger på noen områder.
However Denmark has fewer and larger municipalities than Norway, and this can maybe explain some of the differences in the data. .
Danmark har imidlertid færre og større kommuner, og dette kan kanskje forklare noen av forskjellene i datamaterialet.
In 2003, 96 per cent of the municipalities had their own website.
I 2003 hadde 96 prosent av de norske kommunene egen hjemmeside.
This represents a growth of 9 percentage pointsfrom the year before.
Dette er en økning på 9 prosentpoeng fra året før.
Availability of some chosen services on the website are mapped both in 2002 and 2003.
Tilgjengeligheten av noen utvalgte tjenester på hjemmesiden er kartlagt i både 2002 og 2003.
In 2002, it was possible to order written material as brochures and local plans from 29 per cent of the municipalities.
I 2002 var det mulig å bestille skriftlig materiale som for eksempel brosjyrer og lokalplaner fra 29 prosent av kommunene.
The possibility to download prints and forms were present by 44 per cent of Norwegian municipalities in 2002.
Hos 44 prosent av de norske kommunene var det mulig å laste ned blanketter/skjemaer fra hjemmesidene i 2002.
This represents a growth of 5 points of per cent from 2002.
Dette representerer en økning på 5 prosentpoeng fra 2002.
In Denmark the same service was available among 39 per cent of the municipalities in 2003.
I Danmark var tilsvarende tjeneste tilgjengelig blant 39 prosent av kommunene i 2003.
In Norway there are a plain distinguish between big and small municipalities concerning availability of chosen services on the websites.
I Norge er det ett tydelig skille mellom store og små kommuner når det gjelder tilgjengelighet av de utvalgte tjenestene på hjemmesidene.
Among municipalities with more than 15 000 inhabitants it is possible to order written material from 71 per cent of the municipalities.
Blant kommuner med flere enn 15 000 innbyggere er det for eksempel mulig å bestille skriftlig materiale fra 71 prosent av kommunene.
Use of different types of IT systems
Bruk av ulike typer IT-systemer
Among the systems that are mapped in the survey, classic electronic filing systems are most widespread.
Av de systemene som er kartlagt i undersøkelsen, er elektroniske journalsystem mest utbredt.
95 per cent of the municipalities were using that type of systems in 2003.
95 prosent av kommunene benyttet denne type system i 2003.
Geographic information systems (GIS) and electronic document handling systems are also widespread with 89 and 72 per cent of the municipalities respectively.
Geografiske informasjonssystemer (GIS) og elektroniske dokumenthåndteringssystem var også forholdsvis utbredt med henholdsvis 89 og 72 prosent av kommunene.
In comparison 80 per cent of the Danish municipalities were using classic electronic filing systems, 92 per cent were using GIS and 60 per cent were using document handling systems.
Til sammenligning benyttet 80 prosent av danske kommuner elektroniske journalsystemer, 92 prosent benyttet GIS og 60 prosent elektroniske dokumenthåndteringssystem.
In 2003, 54 per cent of municipalities in Norway had a IT security policy that were approved by the direction, and 41 per cent of the municipalities had a state plan of readiness that were updated during the last to years.
I 2003 hadde 54 prosent av kommunene i Norge en IT-sikkerhetspolitikk som var godkjent av ledelsen, og 41 prosent av kommunene hadde en beredskapsplan som var ajourført i løpet av de to siste årene.
Continuous IT education of employees was carried through by 28 per cent of the municipalities.
Løpende IT-sikkerhetsutdanning av medarbeidere ble gjennomført i 28 prosent av kommunene.
In comparison 89 per cent of the Danish municipalities had an IT security policy that were approved by the direction and 46 per cent had a state plan of readiness that were updated.
Til sammenligning hadde 89 prosent av de danske kommunene en IT-sikkerhetspolitikk som var godkjent av ledelsen og 46 prosent hadde en ajourført beredskapsplan.
Continuous IT education of employees was carried through by 43 per cent of the Danish municipalities.
Løpende IT-sikkerhetsutdanning av medarbeidere ble gjennomført i 43 prosent av de danske kommunene.
In Norway there are big differences between small and big municipalities for these variables.
I Norge er det stor forskjell på små og store kommuner for disse variablene.
When it comes to application of different types of security systems, 99 per cent of the municipalities answered that they were using firewalls and virus protection systems in 2003. 83 per cent of the municipalities kept back up on other location than the operating area and 62 per cent were using unaruptable power supply.
Når det gjelder anvendelse av ulike typer sikkerhetssystemer oppga 99 prosent av kommunene at de benyttet brannmur og oppdaterte antivirusprogram i 2003. 83 prosent av kommunene oppbevarte backup på en annen lokalitet enn driftsmiljøet og 62 prosent hadde nødstrømsanlegg.
Software that filter unwanted e-mails (Spam-filters) were used by 48 per cent of the municipalities and software that uncover/warn unwanted traffic (intrusion detection software) were used by 24 per cent of the municipalities in 2003.
Programvare som filtrerer bort uønsket e-post (Spamfiltre) ble benyttet av 48 prosent av kommunene og programvare som avdekker/varsler uønsket trafikk (intrusion detection programmer) ble brukt av 24 prosent av kommunene i 2003.
When it comes to use of security systems, the number of inhabitants or regional placing seems to have any marked importance.
Når det gjelder bruk av sikkerhetssystemer ser det ikke ut til at innbyggerantall eller regional plassering har noen markant betydning.
In Denmark 84 per cent of the municipalities had uneruptable power supply against 62 per cent in Norway.
I Danmark hadde 84 prosent av kommunene nødstrømsanlegg mot 62 prosent i Norge.
For the other security systems it was small or none differences between Norway and Denmark.
For de andre sikkerhetssystemene var det små eller ingen forskjeller mellom Danmark og Norge.
Leased line and fibre are the most common technologies on the network connection to the administrations of the municipalities.
Leid linje og fiber er de mest vanlige teknologiene på nettilknytningen til administrasjonene i kommunene.
38 and 34 per cent of the municipalities respectively were using these technologies in 2003.
Henholdsvis 38 og 34 prosent av kommunene benyttet seg av disse teknologiene i 2003.
The bandwidth on the network connection varies and not unexpected it is largest among the big municipalities.
Båndbredden på nettilknytningen varierer og ikke uventet er den størst blant de store kommunene.
Among municipalities with more than 15000 inhabitants, 41 per cent had a in-speed greater than 10Mbit/s and 36 per cent had a in-speed at 2-10Mbit/s. Among municipalities with less than 15000 inhabitants 33 per cent had a in-speed at 2-10 Mbit/s and 37 per cent 1-2 Mbit/s.
Blant kommuner med flere enn 15 000 innbyggere hadde 41 prosent en inn-hastighet som var større enn 10Mbit/s og 36 prosent en inn-hastighet på 2-10 Mbit/s. Blant kommuner med mindre enn 15 000 innbyggere hadde 33 prosent en inn-hastighet på 2-10 Mbit/s og 37 prosent 1-2 Mbit/s.
In the inquiry there are mapped whether the municipalities cooperate with other municipalities on different ICT-tasks.
I undersøkelsen er det kartlagt hvorvidt kommunene samarbeider med andre kommuner med ulike IKT-oppgaver.
The result shows that the number of inhabitants and regional placement has importance.
Resultatene viser at både innbyggerantall og regional plassering har betydning.
Municipalities with less than 15000 inhabitants cooperate more with other municipalities than municipalities with more than 15000 inhabitants.
Kommuner med færre enn 15 000 innbyggere samarbeider mer med andre kommuner enn de kommunene som har flere enn 15 000 innbyggere.
By development or obtaining software, 59 per cent of the small municipalities stated that they cooperate with other municipalities, against 36 per cent among the big one.
Ved utvikling eller anskaffelse av applikasjoner oppga for eksempel 59 prosent av de mindre kommunene at de samarbeider med andre kommuner, mot 36 prosent av de store.
Municipalities in Sogn- og Fjordane, Aust-Agder and Nord-Trøndelag cooperate most with other municipalities while municipalities in Nordland, Troms and Finmark cooperate least with other municipalities.
Kommunene i Sogn og Fjordane, Aust-Agder og Nord-Trøndelag samarbeider mest med andre kommuner, mens kommunene i Nordland, Troms og Finnmark er de som samarbeider minst med andre kommuner.
In Sogn- og Fjordane 96 per cent of municipalities answered that they cooperate with other municipalities on development or obtaining software.
I Sogn og Fjordane oppgir for eksempel 96 prosent av kommunene at de samarbeider med andre kommuner ved utvikling eller anskaffelse av applikasjoner.
On the same area 30 per cent of the municipalities in Troms cooperate with other municipalities.
På samme område oppgir 30 prosent av kommunene i Troms at de samarbeider med andre kommuner.
High share of residential purposes in urban areas
Mest areal til bolig i tettstedene
Land use and land resources, by category and urban settlement size.
Andel arealbruk og arealressurser innen tettsted, etter størrelsesgrupper.
100 000 or more residents
100 000 bosatte eller flere
Industrial, comercial and service areas
Næring, offentlig og privat tjenesteyting
Built-up areas by size of urban settlement
Frittliggende småhus tar mye plass
The number of inhabitants in residential areas increases with the size of the urban settlement.
Antall bosatte i boligområdene øker med størrelsen på tettstedet.
Urban settlements with less than 2 000 inhabitants have slightly less than 3 000 inhabitants per square kilometre of residential area, while the corresponding figure for the largest urban settlements is more than 7 000.
I tettstedene med mindre enn 2 000 innbyggere finner vi i underkant av 3 000 bosatte per kvadratkilometer boligområde, mens tallet i de største tettstedene er over 7 000.