natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This is due to the tourism consumption comprising of a range of goods and services that are imported or produced and/or sold in Norway.
Det skyldes at turistkonsumet består av en rekke varer og tjenester som både er importerte eller produsert og/eller videresolgt i Norge.
The imported products are not included in the distribution of output.
De importerte varene og tjenestene er ikke med i en fordeling av produksjonen.
Furthermore, the tourists consume goods and services that a wide range of industries produce, to varying extents.
Videre konsumerer turistene varer og tjenester fra en rekke næringer, men i varierende grad.
In most cases there are also other users of these products in addition to tourists.
I de fleste tilfeller er det flere enn turistene som benytter seg av disse varene og tjenestene.
These industries are defined as tourism industries.
Disse næringene defineres som reiselivsnæringer.
This particularly applies to industries producing services that are produced, delivered and consumed at the same place at the same time.
Især gjelder dette næringer som produserer tjenester som produseres, leveres og konsumeres på samme sted til samme tid.
Such industries include inter alia hotels, restaurants and passenger transport providers.
Eksempler på dette er hotell, restauranter og passasjertransport.
On behalf of the Research Council of Norway, Statistics Norway has established a complete set of regional tourism satellite accounts by county covering both the supply and demand side.
Statistisk sentralbyrå har på oppdrag for Forskningsrådet utarbeidet et fylkesfordelt satellittregnskap for turisme som dekker både tilgangs- og anvendelsessiden.
This work is part of a larger project, TOURIMPACT, where Statistics Norway cooperates with the Institute of Transport Economics in Norway and the Centre for Regional and Tourism Research in Denmark.
Dette arbeidet er del av et større prosjekt, TOURIMPACT, hvor Statistisk sentralbyrå samarbeider med Transportøkonomisk institutt, som er konsortieleder, Center for regional og turismeforskning i Danmark.
The background for the project is a frequent request for more information on tourism in Norway.
Bakgrunnen for prosjektet er et ofte uttalt behov for mer informasjon om norsk reiseliv.
In conjunction with the Government's strategy on tourism, several projects were launched in 2007 to further develop the knowledge basis for tourism policymaking.
I sammenheng med regjeringens reiselivsstrategi ble flere prosjekter igangsatt i 2007 for å videreutvikle kunnskapsgrunnlaget for reiselivspolitikken.
TOURIMPACT is one of these projects.
TOURIMPACT er et av disse prosjektene.
The Research Council of Norway administrates the research funds on behalf of the Ministry of Trade and Industry.
Forskningsrådet forvalter midlene på vegne av Nærings- og handelsdepartementet.
This is the second time a complete set of regional tourism satellite accounts has been compiled.
Det er andre gangen et komplett fylkesfordelt satellittregnskap for turisme utarbeides.
The first time was for the reference year 1997.
Første gangen var for referanseåret 1997.
The results will be published in Statistics Norway's publication series Reports and Statistical Analyses in the autumn.
Resultatene vil i løpet av høsten bli publisert i Statistisk sentralbyrås rapportserie samt omtalt i Statistiske Analyser.
The national tourism satellite accounts are published on a regular basis.
Det nasjonale satellittregnskapet for turisme publiseres.
This publication includes regional figures on output, value added and employment in the tourism industries for some reference years, see tables 6-8 here.
I den publiseringen finnes også tall for fylkesfordelt produksjon, bruttoprodukt og sysselsetting i reiselivsnæringene for noen av årgangene, jamfør tabell 6-8 her.
Tourism consumption by regions has only been published once before ( Norwegian only ).
Fylkesfordelt turistkonsum er derimot kun publisert en gang tidligere.
The tourism consumption on country level is, however, not the sum of the regionally allocated consumption.
Turistkonsumet for landet totalt er imidlertid ikke summen av det fylkesfordelte konsumet slik det kommer fram i disse publiseringene.
This is mainly due to tour operator services being calculated net and that Norwegian households' consumption of groceries and other everyday goods and services used during the trip is included in the regional tourism satellite accounts.
Det skyldes hovedsakelig at turoperatørtjenester i disse beregningene er nettoført og at norske husholdningers konsum av dagligvarer og andre varer og tjenester mens de er på tur, er inkludert.
In the national tourism satellite accounts, such products are assumed to be consumed regardless of the person being on a trip or not, and consequently excluded from tourism consumption.
I det nasjonale satellittregnskapet anses det at slike dagligvarer er noe husholdningene ville ha brukt uavhengig om de var på reise eller ei, og dermed tas de ikke med som turistkonsum.
New method gives higher share of built-up areas
Mindre ubebygd areal i tettstedene
New method gives higher share of built-up areas
Justert metode for tettstedsavgrensing gir brudd i statistikken.
Eighty per cent of the area is now built-up.
Mindre ubebygd areal i tettstedene
The method for defining urban settlement boundaries has been changed since the last publication of land use in urban settlements.
Siden forrige publisering av arealbruk i tettsteder er metoden for å avgrense tettsteder forbedret slik at tettstedsgrensene i større grad følger grensene for bebygde og opparbeidede arealer .
The number of inhabitants within residential areas increases with the size of the urban settlement.
Antall bosatte innen boligområdene øker med størrelsen på tettstedet.
Urban settlements with less than 2 000 inhabitants have slightly less than 3 000 inhabitants per square kilometre of residential area, while the number for the largest urban settlements is more than 7 000.
I tettstedene med mindre enn 2 000 innbyggere finner vi i underkant av 3 000 bosatte per kvadratkilometer boligområde, mens tallet i de største tettstedene er over 7 000.
Norway fourth place in GDP comparison
Norge falt til fjerdeplass i BNP-sammenlikning
Within Europe, Norway's price level-adjusted Gross Domestic Product (GDP) per capita has consistently been second to Luxembourg since the late 90s.
Norge har fra slutten av 90-tallet alltid fulgt etter Luxembourg i rangeringen av prisnivåjustert bruttonasjonalprodukt (BNP) per innbygger.
GDP per capita, price level adjusted (archive)
BNP per innbygger, prisnivåjustert (arkiv)
The latest results from the European Comparison Programme showed that Luxembourg, Ireland, Switzerland and Norway have the highest price level-adjusted GDP per capita in Europe.
De nylig publiserte tallene fra den europeiske kjøpekraftsundersøkelsen viser at Luxembourg, Irland, Sveits og Norge har det høyeste prisnivåjusterte BNP per innbygger i Europa.
The rest of the countries in the comparison basically retained their relative positions from 2014 with some exceptions.
De fleste landene ligger fortsatt relativt sett på samme nivå som i 2014, med noen unntak.
The international guidelines for the national accounts have been updated with the European system of national and regional account (ESA 2010) and published figures in 2015 are based on revised figures.
De internasjonale retningslinjene for nasjonalregnskapet er nylig oppdatert med det europeiske systemet ESA 2010, og publiserte tall i 2015 er basert på reviderte tall.
See link to website in Eurostat for details regarding PPP revisions.
For flere detaljer om revisjonen av PPP, se Eurostats nettside .
Norway and Ireland with largest relative changes from 2013-2015
Norge og Irland med størst relativ endring fra 2013 til 2015
The change in ranking can be attributed to two factors.
Endringen i rangeringen skyldes to faktorer:
The rest of Europe basically retained their relative positions with some exceptions.
For de resterende europeiske landene er det bare mindre endringer i perioden, men med noen unntak.
There was a noticeable relative increase in price level-adjusted GDP for Croatia from 2013 to 2015.
Det var en merkbar relativ oppgang i prisnivåjustert BNP for Kroatia fra 2013 til 2015.
Consumption levels highest in Luxembourg, Norway, Switzerland and Germany
Høyest konsumnivå i Luxembourg, Norge, Sveits og Tyskland
Actual individual consumption per capita for Norway is around 16-20 per cent higher than the other Nordic countries.
Personlig konsum per innbygger i Norge ligger 16-20 prosent høyere enn i de andre nordiske landene.
For Bosnia-Hercegovina, Albania, Macedonia and Serbia, consumption of goods and services is less than half the average for EU28.
I Bosnia-Hercegovina, Albania, Makedonia og Serbia konsumeres det under halvparten så mye varer og tjenester som gjennomsnittet av EU28 .
The consumption level for Montenegro, Bulgaria, Turkey, Romania, Hungary and Croatia is slightly higher, at around 40 to 50 per cent below EU28.
I Montenegro, Bulgaria, Tyrkia, Romania, Ungarn og Kroatia er konsumnivået noe høyere, fra 40 til 50 prosent under EU28.
Switzerland and Norway again are Europe's most expensive countries in 2015
Sveits og Norge igjen Europas dyreste land i 2015
Switzerland and Norway were Europe's most expensive countries in 2015, with price levels 72 and 49 per cent above the EU28 average respectively.
Sveits og Norge var Europas dyreste land i 2015, med prisnivåer 72 og 49 prosent over det gjennomsnittlige prisnivået i EU28.
Figure 2 shows the price levels for Actual Individual consumption in selected countries.
Figur 2 viser prisnivået for varer og tjenester til personlig konsum i utvalgte europeiske land i forhold til et europeisk gjennomsnitt.
If we compare Norway's price level with its neighbours, it is 9 per cent above the level of Denmark and 14 per cent above the level of Sweden.
Hvis vi sammenlikner Norge med våre naboland, er prisnivået omkring 9 prosent over Danmarks nivå, og 14 prosent over nivået i Sverige.
Other countries with relatively high price levels are Denmark, Luxembourg, United Kingdom, Iceland and Sweden, with price levels from 31 to 36 per cent above EU28.
Andre land som utmerker seg med et høyt relativt prisnivå, er Danmark, Luxembourg, Storbritannia, Island og Sverige, med prisnivåer fra 31 til 36 prosent over EU28.
In Macedonia, Albania and Bulgaria, the price levels of goods and services for actual individual consumption are slightly over a quarter of the level in Norway.
I Makedonia, Albania, og Bulgaria er prisnivået på varer og tjenester til personlig konsum rundt en fjerdedel av nivået i Norge.
Norway rates tenth in educational attainment
Ti land med høyere utdanningsnivå enn Norge
In Norway, 79 per cent of the population aged 25 to 64 years had at least upper secondary education.
I Norge har 79 prosent av befolkningen i aldersgruppa 25-64 år utdanning på videregående nivå eller høyere.
All Nordic countries but Iceland had higher proportions of people with at least upper secondary education.
Alle de øvrige nordiske landene, med unntak av Island, har høyere andeler med tilsvarende utdanningsnivå.
The changes are described in the article “ New classification of educational attainment ”.
Endringene er omtalt i artikkelen ” Nye definisjoner av utdanningsnivået ”.
Figures on educational attainment in Norway in previous editions of Education at a Glance are not consistent and directly comparable with the 2008-edition.
Tall for Norge i tidligere publiserte artikler fra Education at a Glance er derfor ikke direkte sammenlignbare med 2008-utgaven.
National figures on the population's educational attainment in Norway are based on people aged 16 years and above, and will differ from the indicators on educational attainment in the OECD publication.
I SSBs publisering av befolkningens utdanningsnivå i Norge er grunnlaget personer 16 år og over, som gjør at de nasjonale tallene avviker noe fra de som presenteres i Education at a Glance.
One-third of those aged 25 to 64 years in Norway had a tertiary education in 2006.
Hver tredje i alderen 25-64 år i Norge hadde utdanning på universitets- og høgskolenivå i 2006.
Six OECD countries had higher proportions.
Seks OECD-land kan vise til høyere andeler.
Canada and Japan had the largest proportions with a tertiary education, 47 and 40 per cent respectively.
Canada og Japan har de høyeste andelene, med henholdsvis 47 og 40 prosent.
Females are closing the gap in earning doctorates
Økende kvinneandeler blant avlagte doktorgrader
Portugal and Iceland have the largest female proportions among awarded doctorates, 60 and 53 per cent respectively.
Henholdsvis 60 og 53 prosent av alle avlagte doktorgrader i disse landene ble gjennomført av kvinner.
The female proportion has increased by 7 percentage points from 2000 till 2006, from 33 per cent to 40 percent.
I Norge har kvinneandelen for avlagte doktorgrader økt med 7 prosentpoeng fra 2000 til 2006, fra 33 prosent til 40 prosent.
All Nordic countries have higher proportions of females awarded advanced research degrees in 2006 than in previous years.
Alle de øvrige nordiske landene kan vise til høyere kvinneandeler i 2006 enn i tidligere år.
30 per cent of people aged 20 to 29 years in Norway were enrolled in education in 2006.
30 prosent av 20-29 åringene i Norge var i utdanning i 2006.
The country mean in OECD countries was 25 per cent for this age group.
Gjennomsnittet i OECD lå på rundt 25 prosent for denne aldersgruppa.
For 15 to 19 year olds the enrolment patterns vary across OECD.
For aldersgruppa 15-19 år er variasjonene større.
More indicators in Education at a Glance 2008
Flere indikatorer i Education at a Glance 2008
Education at a Glance 2008 includes a rich and updated collection of education indicators from the different education systems in 30 OECD member countries.
Education at a Glance 2008 inneholder en rikholdig og oppdatert samling sammenlignbare indikatorer for utdanningssystemene i OECDs 30 medlemsland.
The indicators look at who participates in education, what is spent on it and how education systems operate and at the results achieved.
Deltagelse i og resultater innenfor utdanning, investering i utdanning, livslang læring og forhold for elever og lærere er noen hovedområder som omtales.
beftett, Population and land area in urban settlements, densely populated areas, sparsely populated areas, residents, population, population density, population size, centre zones, geo-referenced addressArea , Population count, Nature and the environment, Population
arealbruk, Arealbruk i tettsteder, areal, boligområder, fritidsbebyggelse, næringsområder, infrastruktur, rekreasjonsområder, jordbruksområder, skog, bosatte, ansatteAreal, Natur og miljø
Although three out of four people in Norway live in urban settlements, only the four largest urban settlements have more than 100 000 inhabitants.
Selv om tre av fire personer i Norge bor i tettsteder, er det bare de fire største tettstedene som har mer enn 100 000 bosatte.
In addition to these, 15 have more than 20 000, 314 between 1 000 and 20 000, while all of 578 urban settlements have less than 1 000 residents.
I tillegg til disse har 15 over 20 000, 314 mellom 1 000 og 20 000, mens hele 578 tettsteder hadde mindre enn 1 000 bosatte.
By Statistics Norways definition an urban settlement is, somewhat simplified, a place with at least 200 residents where the distance between houses is generally not more than 50 metres.
Et tettsted er ifølge Statistisk sentralbyrås definisjon noe forenklet sagt et område der det er bosatt minst 200 personer ,og der det normalt ikke er mer enn 50 meter mellom bygningene.
Per cent of urban settlement area
Prosent av tettstedsareal
Population density varies considerably within urban settlements.
Befolkningstettheten varierer mye også innenfor tettstedene.
Buildings and roads
Bygninger og veier
Buildings accounted for 7.6 per cent and roads for 15.1 per cent of the land area in Norways urban settlements.
Bygninger og veier utgjorde henholdsvis 7,6 og 15,1 prosent av landets tettstedsareal.
The calculation was made on the basis of building areas registered in the Ground Property, Address and Building Register (GAB) and digital map data from the Norwegian Mapping Authority.
Beregningen er gjort på grunnlag av bygningsarealer registrert i Grunneiendoms-, adresse- og bygningsregisteret (GAB) og digitale kartdata fra Statens kartverk.
Both population density and percentage of built-on land in the urban settlements show a tendency to decrease with decreasing size of the urban settlement, although this pattern is not consistent because of large variations in land utilization in the size groups.
Både befolkningstetthet og andel nedbygget areal i tettstedene viser tendens til å avta med avtakende tettstedsstørrelse, men dette mønsteret er ikke entydig grunnet store variasjoner i arealutnyttingen innenfor størrelsesgruppene.
Increase in area since 1990
Økt areal siden 1990
In the same urban settlements the proportion of the urban settlement area covered by buildings increased from 8.5 per cent in 1990 to 9.1 per cent in 1999.
I de samme tettstedene økte andelen av tettstedsarealet som er dekket av bygninger fra 8,5 prosent i 1990 til 9,1 prosent i 1999.
The density of building stocks has thus increased by 0.6 percentage point.
I perioden har det dermed foregått en fortetning av bygningsmasser på 0,6 prosentpoeng.
The urban settlement statistics from 1999 are based on results of linkages between the National Population Register (DSF) and the GAB.
Tettstedsstatistikken er fra og med 1999 basert på resultat av koblinger mellom Det sentrale folkeregister (DSF) og Grunneiendoms-, adresse- og bygningsregisteret (GAB).
For 1999, it was possible to connect 97 per cent of the population to a residential address.
For 1999 var det på landsbasis mulig å stedfeste 97 prosent av befolkningen på bostedsadresse.
From an overall perspective, this provides acceptable values as a basis for authoritative population and land area statistics for most urban settlements.
Totalt sett gir dette akseptable verdier som grunnlag for utsagnskraftig befolknings- og arealstatistikk for de aller fleste tettsteder.
Greater uncertainty is associated with calculation of building and road areas, and calculation of urban settlement areas and population in 1990.
Større usikkerhet er knyttet til beregning av bygnings- og veiareal, samt til beregning av tettsteders areal og folkemengde i 1990.
Foreign aid expenditure in OECD countries
Utgifter til utviklingshjelp i OECD-land
uhjelpoecd, Foreign aid expenditure in OECD countries (discontinued), foreign aid, assistance, government spending, international comparisonsCentral government finances , Public sector
uhjelpoecd, Utgifter til utviklingshjelp i OECD-land (opphørt), u-hjelp, bistand, offentlige utgifter, internasjonale sammenligningerStatlige finanser, Offentlig sektor
Development aid from DAC countries as a percentage of GNI reduced.
Bistand fra DAC-land målt i prosent av BNI redusert.
UN aid target of 0.7 per cent of GNI not reached.
Når ikke FNs mål om bistand på 0,7 prosent av BNI.
Norwegian aid is decreasing.
Norges bistand reduseres fra året før.
Foreign aid expenditure in OECD countries (discontinued), 2014
Utgifter til utviklingshjelp i OECD-land (opphørt), 2014
Decrease in development aid
Andelen til utviklingshjelp reduseres
Total net official development assistance from the OECD countries that are members of the Development Assistance Committee (DAC) fell from 0.30 per cent of the countries' combined gross national income (GNI) in 2013 to 0.29 per cent in 2014.
Offentlige utgifter til utviklingshjelp fra OECD-landene som er medlem av Development Assistance Committee (DAC), falt fra 0,30 prosent av landenes samlede bruttonasjonalinntekt (BNI) i 2013 til 0,29 prosent i 2014.
US Dollar and percentage of GNIPublished 15 May 2015
Millioner US-dollar og som prosent av BNIPublisert 15. mai 2015
ODA-figures from OECD (percentage of GNI)
U-hjelpstall fra OECD (prosent av BNI)
Figures from the OECD show that the development assistance share from the DAC countries fell from 0.30 per cent to 0.29 per cent of GNI from 2013 to 2014.
Tall fra OECD viser at DAC-landenes bistand målt som andel av bruttonasjonalinntekt (BNI), sank fra 0,30 til 0,29 prosent fra 2013 til 2014.
Reduced aid from Norway
Nedgang i norsk bistand
In 2013, the Norwegian contribution to development aid was unusually high as a result of an extraordinary disbursement towards prevention of deforestation in the Amazonas.
I 2013 var den norske bistanden på et svært høyt nivå på grunn av en ekstraordinær utbetaling til redusert avskoging i Amazonas.
In 2014, the aid contribution was back to normal, which resulted in a decrease from 1.07 to 0.99 per cent of GNI.
I 2014 var bistanden tilbake på et mer normalt nivå, noe som førte til en nedgang fra 1,07 til 0,99 prosent av BNI mellom de to årene.
Norwegian aid contributions have been stable at around one per cent of GNI in recent years.
Den norske bistanden har de siste årene ligget jevnt på rundt én prosent av BNI.
USA by far the largest contributor
USA klart største bidragsyter
These five countries contributed approximately USD 87.9 billion in development assistance, which is 65 per cent of the total for the DAC countries.
Disse fem landene sto for til sammen 87,9 milliarder dollar av utviklingshjelpen, som utgjør 65 prosent av totalen for DAC-landene.
An increase followed, which continued until the start of the 1990s, followed by a fall up to 2002.
Siden steg den til begynnelsen av 1990-årene, for så å synke til 2002.
From then, it increased and peaked in 2009 at 1.98.
Fra da av steg den igjen og nådde en ny topp i 2009 på 1,98.
The last three years have seen a decrease.
De siste tre årene har samlet fruktbarhetstall gått noe ned igjen.
Women from Trøndelag and Northern Norway had the same level of fertility in the period.
Kvinner fra Trøndelag og Nord-Norge ligger på samme nivå i fruktbarhet i perioden.
Thus, women from Oslo/ Akershus and women the rest of Eastern Norway had the lowest fertility rate in 2012.
Dermed var det kvinner i Oslo og Akershus sett under ett, samt kvinner på Sør-Østlandet som hadde lavest fruktbarhet i 2012.
This is an increase of 0.1 years for both women and men compared with the year before.
Det er en økning fra året før på 0,1 år for både kvinner og menn.
Women aged 30-34 had the highest fertility rate in 2012, and this is the third year that women in this age group have given birth to most children.
Kvinner i aldersgruppen 30-34 år var mest fruktbare i 2012, det er tredje året på rad at kvinner i denne aldersgruppen føder flest barn.
Previously, it was women aged 25-29 who bore most children.
Tidligere var det kvinner i aldersgruppen 25-29 år som fødte flest barn.
In 2012, 1 000 sets of twins were born and 18 sets of triplets, corresponding to 17.1 multiple births per 1 000 births.
I 2012 var det 1 000 tvillingfødsler og 18 trillingfødsler, det gir 17,1 flerfødsler per 1 000 fødsler.
Last year there were 184 still births.
Samme år var det 184 dødfødte.
With the exception of 2005, this is the lowest number ever registered.
Ser vi bort fra 2005, er dette det laveste tallet som noen gang er registrert.
National accounts , National accounts and business cycles
Nasjonalregnskap, Metoder og dokumentasjon, Nasjonalregnskap og konjunkturer
Statistics Norway has just carried out a main revision of national accounts.
Statistisk sentralbyrå har nettopp gjennomført en hovedrevisjon av nasjonalregnskapet.
In this revision, the new industrial classification SIC2007 has been implemented in time series of national accounts and carried back to 1970.
Ved denne revisjonen er SSBs nye næringsstandard SN2007 innarbeidet i nasjonalregnskapets tidsserier tilbake til 1970.
Written by: Kristian Gimming / Tore Halvorsen / Tor Skoglund / Knut Ø. Sørensen
Forfatter: Kristian Gimming / Tor Halvorsen / Tor Skoglund / Knut Ø. Sørensen
Accounting statistics for non-financial foundations
Regnskapsstatistikk for ikke-finansielle stiftelser
regnifs, Accounting statistics for non-financial foundationsAccounts , Establishments, enterprises and accounts
regnifs, Regnskapsstatistikk for ikke-finansielle stiftelser, eiendeler, formålskapital, egenkapital, gjeldRegnskap, Virksomheter, foretak og regnskap